Президент на Републиката
Указ № 176 за насрочване на частичен избор за кмет на кметство Трояново, община Камено, област Бургас, на 20 октомври 2024 г.	1
Министерски съвет
Постановление № 249 от 18 юли 2024 г. за изменение и допълнение на Постановление № 66 на Министерския съвет от 1996 г. за кадрово осигуряване на някои дейности в бюджетните организации	1
Постановление № 250 от 18 юли 2024 г. за структурни промени в системата на здравеопазването	2
Министерство на здравеопазването
Наредба за изменение и допълнение на Наредба № 34 от 2005 г. за реда за заплащане от държавния бюджет на лечението на българските граждани за заболявания, извън обхвата на задължителното здравно осигуряване	3
Наредба за изменение и допълнение на Наредба № 5 от 2019 г. за утвърждаване на стандарти за финансова дейност, прилагани от държавните и общинските лечебни заведения за болнична помощ и комплексни онкологични центрове	4
Министерство на регионалното развитие и благоустройството
Наредба № РД-02-20-2 от 3 юли 2024 г. за проектиране, изграждане и експлоатация на водоснабдителни системи	5
Национална здравноосигурителна каса
Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред за сключване на индивидуални договори за заплащане на лекарствени продукти по чл. 262, ал. 6, т. 1 от Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, на медицински изделия и на диетични храни за специални медицински цели, заплащани напълно или частично от НЗОК	86
Комисия за регулиране на съобщенията
Решение № 189 от 4 юли 2024 г. за изменение и допълнение на Правилата за свободно използване на радиочестотния спектър	89
ОФИЦИАЛЕН РАЗДЕЛ
ПРЕЗИДЕНТ НА РЕПУБЛИКАТА

УКАЗ № 176
На основание чл. 98, т. 1 от Конституцията на Република България във връзка с чл. 463, ал. 5 от Изборния кодекс
ПОСТАНОВЯВАМ:
Насрочвам частичен избор за кмет на кметство Трояново, община Камено, област Бургас, на 20 октомври 2024 г.
Издаден в София на 16 юли 2024 г.
Президент на Републиката: Румен Радев
Подпечатан с държавния печат.
Министър на правосъдието: Мария Павлова
4584
МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ

ПОСТАНОВЛЕНИЕ № 249 ОТ 18 ЮЛИ 2024 Г.
за изменение и допълнение на Постановление № 66 на Министерския съвет от 1996 г. за кадрово осигуряване на някои дейности в бюджетните организации 
(обн., ДВ, бр. 29 от 1996 г.; изм. и доп., бр. 76 и 92 от 1997 г., бр. 5 от 1999 г., бр. 53 от 2000 г., бр. 100 от 2005 г., бр. 14 от 2008 г., бр. 4 от 2009 г., бр. 51, 91 и 93 от 2011 г., бр. 49, 80 и 103 от 2012 г., бр. 17, 53, 80, 97 и 110 от 2013 г., бр. 2 и 105 от 2014 г., бр. 42 от 2015 г., бр. 1 и 103 от 2016 г., бр. 11, 58 и 102 от 2017 г., бр. 107 от 2018 г., бр. 101 от 2019 г., бр. 103 от 2020 г., бр. 102 от 2021 г., бр. 25, 36 и 99 от 2022 г. и бр. 1, 58, 87 и 105 от 2023 г.)
МИНИСТЕРСКИЯТ СЪВЕТ
ПОСТАНОВИ:
§ 1. В § 1а от допълнителните и заключителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения:
1. Досегашният текст става ал. 1.
2. Създава се ал. 2:
„(2) На служител, назначен по допълнително разписание на длъжностите за Българската армия или структурите на пряко подчинение на министъра на отбраната по реда на постановлението за пълно работно време, се определя месечна заплата за длъжност в размера, определен в чл. 1, ал. 4.“
Заключителни разпоредби
§ 2. Изпълнението на постановлението се възлага на министъра на отбраната.
§ 3. Постановлението влиза в сила от 30 април 2024 г.
Министър-председател: Димитър Главчев
Главен секретар на Министерския съвет: Габриела Козарева
4599

ПОСТАНОВЛЕНИЕ № 250 ОТ 18 ЮЛИ 2024 Г.
за структурни промени в системата на здравеопазването
МИНИСТЕРСКИЯТ СЪВЕТ
ПОСТАНОВИ:
Чл. 1. Закрива Дом за медико-социални грижи за деца – Кърджали, считано от 1 август 2024 г.
Чл. 2. (1) Министърът на здравеопазването да определи състава на ликвидационната комисия и да сключи договор с членовете й до 15 август 2024 г.
(2) Ликвидационната комисия по ал. 1 да извърши всички действия по ликвидация на лечебното заведение по чл. 1 до 15 февруари 2025 г.
Чл. 3. Трудовите правоотношения с работещите в лечебното заведение по чл. 1 да се уредят съгласно чл. 328, ал. 1, т. 1 от Кодекса на труда.
Чл. 4. Активите и пасивите, както и другите права и задължения на лечебното заведение по чл. 1 се поемат от Министерството на здравеопазването.
Чл. 5. Документите от архива на закритото лечебно заведение по чл. 1 с изключение на документите, предадени от ликвидационната комисия по чл. 2, ал. 1 на регионален държавен архив и териториално поделение на Националния осигурителен институт в гр. Кърджали, се предават за съхранение до изтичането на определените им за това срокове на Регионална здравна инспекция – Кърджали.
Чл. 6. Разходите за ликвидацията на лечебното заведение по чл. 1, включително за обезщетенията по Кодекса на труда, се изплащат от бюджета на Министерството на здравеопазването.
Чл. 7. Създава от 15 юли 2024 г. Център за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Кърджали, и Център за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Стара Загора, към Министерството на здравеопазването като юридически лица на бюджетна издръжка за специфичните си функции със седалища в гр. Кърджали и в гр. Стара Загора и с предмет на дейност:
1. подкрепа на семействата на деца с увреждания и хронични заболявания за назначаване и провеждане на ранна диагностика, диагностика, лечение и медицинска и психосоциална рехабилитация;
2. продължително лечение и рехабилитация на деца с увреждания и тежки хронични заболявания и обучение на родителите им за поемане на грижата в семейна среда;
3. осигуряване на посещения от медицински специалисти за оказване на специфични грижи за деца с увреждания и тежки хронични заболявания, отглеждани в семейна среда и в социална услуга резидентен тип;
4. осигуряване на специализирани палиативни грижи за деца.
Чл. 8. (1) Определя обща численост на персонала на Центъра за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Кърджали, 110 щатни бройки.
(2) Определя обща численост на персонала на Центъра за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Стара Загора, 147 щатни бройки.
(3) Трудовото правоотношение с директорите на центровете по чл. 7 възниква въз основа на конкурс. Конкурсът се обявява от министъра на здравеопазването.
Чл. 9. (1) Центърът за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Кърджали, се създава на основата на материално-техническата база, ползвана от Дома за медико-социални грижи за деца – Кърджали.
(2) Центърът за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Стара Загора, се създава на основата на част от материално-техническата база, ползвана от Дома за медико-социални грижи за деца – Стара Загора.
(3) Министърът на здравеопазването да издаде заповеди за предоставяне на недвижимите и движимите вещи – държавна собственост, ползвани от домовете за медико-социални грижи за деца в гр. Кърджали и в гр. Стара Загора, които преминават към съответните центрове по чл. 7.
(4) Документите относно недвижимите и движимите вещи по ал. 3 се предават на центровете по чл. 7.
Чл. 10. Увеличава общата численост на персонала на Центъра за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Благоевград, с 40 щатни бройки, на Центъра за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Бузовград, с 49 щатни бройки, на Центъра за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Хасково, с 21 щатни бройки, на Центъра за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Силистра, с 6 щатни бройки и на Центъра за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания – Сливен, с 3 щатни бройки.
Заключителни разпоредби
§ 1. В приложението към чл. 2, ал. 3 от Постановление № 148 на Министерския съвет от 2017 г. за приемане на Устройствен правилник на Министерството на здравеопазването (обн., ДВ, бр. 60 от 2017 г.; изм. и доп., бр. 1 и 100 от 2018 г., бр. 26, 54 и 97 от 2019 г., бр. 6 и 12 от 2020 г., бр. 10 от 2021 г. и бр. 41 и 85 от 2023 г.) се правят следните изменения:
1. В пореден № 14, в колона „Обща численост на персонала“ числото „889“ се заменя с „513“.
2. В пореден № 19, в колона „Обща численост на персонала“ числото „502“ се заменя с „878“.
§ 2. (1) В срок до три месеца от влизането в сила на постановлението министърът на здравеопазването да обяви и проведе конкурс по Кодекса на труда за заемане на длъжността „директор“ на центровете за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания по чл. 7.
(2) До провеждането на конкурс длъжността „директор“ на центровете за комплексно обслужване на деца с увреждания и хронични заболявания по чл. 7 се заема по трудово правоотношение, възникнало на основание чл. 68, ал. 1, т. 4 от Кодекса на труда.
§ 3. В срок до 1 август 2024 г. министърът на здравеопазването да утвърди структурата на центровете по чл. 7, броя на леглата и щатното разписание по длъжности.
§ 4. В срок до 15 август 2024 г. министърът на здравеопазването да издаде заповедите по чл. 9, ал. 3.
§ 5. Постановлението се приема на основание чл. 35, ал. 1 и чл. 52, ал. 1 от Закона за лечебните заведения и чл. 3, ал. 1 от Наредбата за условията и реда за ликвидация на лечебните заведения по чл. 5, ал. 1 от Закона за лечебните заведения, приета с Постановление № 28 на Министерския съвет от 2000 г. (обн., ДВ, бр. 20 от 2000 г.; изм. и доп., бр. 16 от 2001 г., бр. 96 от 2005 г., бр. 84 от 2007 г., бр. 44 от 2013 г. и бр. 26 от 2019 г.).
§ 6. Постановлението влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.
Министър-председател: Димитър Главчев
Главен секретар на Министерския съвет: Габриела Козарева
4600
МИНИСТЕРСТВО НА ЗДРАВЕОПАЗВАНЕТО
Наредба за изменение и допълнение на Наредба № 34 от 2005 г. за реда за заплащане от държавния бюджет на лечението на българските граждани за заболявания, извън обхвата на задължителното здравно осигуряване 
(обн., ДВ, бр. 95 от 2005 г.; изм. и доп., бр. 16, 48 и 95 от 2006 г., бр. 31, 69, 89, 90 и 96 от 2008 г., бр. 24 от 2009 г., бр. 7, 21, 63, 89 и 100 от 2010 г., бр. 13, 18 и 94 от 2011 г., бр. 49 от 2012 г.; изм. с Решение № 14249 от 2011 г. на ВАС на РБ – бр. 31 от 2014 г.; изм. и доп., бр. 62 и 95 от 2014 г., бр. 37 от 2016 г., бр. 65 от 2018 г., бр. 32 и 92 от 2019 г., бр. 73 от 2020 г., бр. 29 от 2021 г. и бр. 48 от 2022 г.)
§ 1. В чл. 7 се правят следните изменения и допълнения:
1. Създава се нова ал. 1а:
„(1а) За лекарствените продукти по ал. 1, за които последно проведената процедура по реда на Закона за обществените поръчки не е приключила със сключването на договор за доставка на лекарствени продукти, максималната стойност за единица лекарствено вещество по международно непатентно наименование за лекарствената форма, която се заплаща от държавния бюджет, се определя в левове на база най-ниската стойност, изчислена на цена за същия лекарствен продукт по международно непатентно наименование със съответната лекарствена форма, заплащана от обществените фондове на страните, посочени в чл. 8, ал. 1, т. 1 от Наредбата за условията, правилата и реда за регулиране и регистриране на цените на лекарствените продукти.“
2. Досегашните ал. 1а и 1б стават съответно ал. 1б и 1в.
3. В ал. 3, т. 1 думите „ал. 1, 1а или 1б“ се заменят с „ал. 1, 1а, 1б или 1в“.
4. В ал. 5 цифрата „2“ се заменя с „1в“.
5. В ал. 6 думите „1 и 1а“ се заменят с „1, 1а, 1б и 1в“.
Заключителна разпоредба
§ 2. Наредбата влиза в сила от деня на обнародването й в „Държавен вестник“.
Министър: Галя Кондева
4483
Наредба за изменение и допълнение на Наредба № 5 от 2019 г. за утвърждаване на стандарти за финансова дейност, прилагани от държавните и общинските лечебни заведения за болнична помощ и комплексни онкологични центрове 
(ДВ, бр. 51 от 2019 г.)
§ 1. Членове 14 и 15 се отменят.
§ 2. В чл. 31 се правят следните изменения и допълнения:
1. В ал. 1 думите „начин на приложение и концентрация на активното лекарствено вещество“ се заличават.
2. Алинея 2 се изменя така:
„(2) При изготвяне на условията и реда за провеждане на процедура по Закона за обществените поръчки лекарствените продукти следва да се обособяват съобразно тяхната група по ATC (Анатомо-терапевтично-химичната класификация), INN (Международното непатентно наименование), начин на приложение (например перорална, парантерална или друга форма) и концентрация на активното лекарствено вещество (когато е приложимо).“
§ 3. В чл. 33 числото „70 000“ се заменя със „100 000“.
§ 4. Член 34 се изменя така:
„Чл. 34. Ръководителите на лечебните заведения за болнична помощ създават условия, организират и носят отговорност за уреждането на доставката на неразрешени за употреба в Република България лекарствени продукти, лекарствени продукти от списъка по чл. 266а, ал. 2 от Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина (ЗЛПХМ) и лекарствени продукти, прилагани извън условията на разрешението за употреба в случаите по чл. 266б, ал. 1 от ЗЛПХМ по специална поръчка за конкретни пациенти при спазване на реда и условията на Наредба № 10 от 2011 г. за условията и реда за лечение с неразрешени за употреба в Република България лекарствени продукти, лекарствени продукти, прилагани извън условията на разрешението за употреба, и лекарствени продукти за състрадателна употреба, както и за условията и реда за включване, промени, изключване и доставка на лекарствени продукти от списъка по чл. 266а, ал. 2 от Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина (ДВ, бр. 95 от 2011 г.).“
§ 5. В чл. 35 думите „за дейността (бизнес програма) и годишна бизнес програма“ се заменят с „по реда на Правилника за прилагане на Закона за публичните предприятия“.
§ 6. Членове 36, 37 и 38 се отменят.
§ 7. В чл. 41 се правят следните изменения и допълнения:
1. Алинея 1 се изменя така:
„(1) Министерството на здравеопазването наблюдава и публикува определени показатели на лечебните заведения.“
2. Алинея 2 се отменя.
3. В ал. 3 думите „За целите на мониторинга по ал. 1“ се заличават.
4. В ал. 4 думите „За изпълнение на целите по ал. 1 и 2 държавните лечебни заведения за болнична помощ и комплексни онкологични центрове“ се заменят с „Държавните лечебни заведения за болнична помощ“. 
§ 8. В чл. 42 ал. 4 се изменя така:
„(4) Електронните отчетни форми се подават в срок до 30 юни на следващата година и са изготвени на база окончателните годишни отчети за текущата година, заверени от регистриран одитор.“
§ 9. Член 45 се изменя така:
„Чл. 45. Данните, представени от държавните лечебни заведения по реда на чл. 42, ал. 2, трябва да съответстват на отчетите, представени по реда на чл. 14 от Правилника за прилагане на Закона за публичните предприятия.“
§ 10. Член 46 се изменя така:
„Чл. 46. Министерството на здравеопазването осъществява мониторинг върху следните финансови и медико-статистически показатели на държавните лечебни заведения:
1. текущ финансов резултат;
2. собствен капитал;
3. общо задължения, в т.ч. просрочени задължения;
4. вземания и парични средства;
5. заетост на легловата база в %;
6. брой преминали пациенти на един зает;
7. средна брутна работна заплата.“ 
§ 11. Член 47 се отменя.
§ 12. Член 48 се изменя така:
„Чл. 48. Държавните лечебни заведения за болнична помощ и комплексни онкологични центрове, които на годишна база отчитат влошаване на финансовите показатели по чл. 46 спрямо заложените в бизнес програмата, се поставят под особен надзор за период от три последователни тримесечия. По отношение на тях могат да бъдат предприети всички допустими от закона мерки с цел оздравяване.“
Министър: Галя Кондева
4484
МИНИСТЕРСТВО НА РЕГИОНАЛНОТО РАЗВИТИЕ И БЛАГОУСТРОЙСТВОТО
НАРЕДБА № РД-02-20-2 от 3 юли 2024 г.
за проектиране, изграждане и експлоатация на водоснабдителни системи
ЧАСТ ПЪРВА
ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ
Чл. 1. (1) С наредбата се определят техническите изисквания при проучване, проектиране, изграждане и експлоатация на нови, както и при реконструкция, основно обновяване или основен ремонт на съществуващи водоснабдителни системи.
(2) Елементите на водоснабдителните системи са: водовземни съоръжения, черпателни съоръжения, помпени станции, пречиствателни станции за обработка на природна вода, регулиращи водонапорни съоръжения, външни водопроводи, водопроводни мрежи във водоснабдяваните територии (главни водопроводни клонове, второстепенни водопроводни клонове, сградни водопроводни отклонения) и общи средства за измерване, необходими за водовземането, пречистването, съхранението, преноса, разпределението и измерването на водата до границата със сградната водопроводна инсталация или вътрешната (площадковата) водоснабдителна мрежа на потребителите.
(3) Водоснабдителните системи се проектират в съответствие с действащите общи и подробни устройствени планове по смисъла на Закона за устройство на територията (ЗУТ), изискванията към строежите по чл. 169, ал. 1 и 3 от ЗУТ и правилата и нормите на тази наредба. 
(4) Водоснабдителните системи се изграждат и въвеждат в експлоатация етапно или цялостно в съответствие със строителните книжа, издадени по реда на ЗУТ, и при спазване на инвестиционния проект с обхват съгласно приложение № 1 и приложение № 2 от тази наредба.
Чл. 2. Наредбата се прилага едновременно с нормативните актове и техническите спецификации (български стандарти и български технически одобрения), в които са определени изискванията, свързани с носимоспособността и устойчивостта на строителните конструкции при експлоатационни и сеизмични натоварвания, качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели, хигиената, здравето, опазването на околната среда и управлението на водите, пожарната безопасност, здравословните и безопасните условия на труд, техническите изисквания за физическа сигурност, управлението на строителните отпадъци, разполагането и безопасната експлоатация на техническите проводи и съоръжения и правилата за изпълнение и приемане на строителните и монтажните работи (СМР).
Чл. 3. (1) Водоснабдителните системи се проектират с оглед комплексното използване и опазване на водните ресурси.
(2) В процеса на прединвестиционните проучвания се извършва техническа, финансова и санитарно-хигиенна оценка на съществуващи елементи на водоснабдителните системи с оглед оптималното им използване.
(3) При проектиране на близко разположени водоснабдителни системи се анализират възможностите за изграждане на обща водоснабдителна система.
Чл. 4. (1) Водоснабдителните системи се категоризират, както следва: 
1. първа категория – за питейно-битово водоснабдяване на населени места от 0, І и ІІ категория и за промишлено водоснабдяване, при които се допуска намаляване до 30 % на подаваното количество вода от оразмерителния разход в продължение на 72 h;
2. втора категория – за питейно-битово водоснабдяване на населени места от ІІІ и ІV категория, селскостопански обекти и за промишлено водоснабдяване, при които се допуска намаляване до 30 % на подаваното количество вода от оразмерителния разход в продължение на 10 дни или прекъсване на водоснабдяването в продължение на 6 h;
3. трета категория – за питейно-битово водоснабдяване на населени места от V, VІ, VІІ и VІІІ категория и за промишлено водоснабдяване, при които се допуска намаляване до 30 % на подаваното количество вода от оразмерителния разход в продължение на 15 дни или прекъсване на водоснабдяването в продължение на 24 h.
(2) За производствени или други обекти с по-високи изисквания към непрекъснатостта на подаването на питейна вода от тези за категорията на населеното място, от което се водоснабдяват, се проектира отговарящо на изискванията самостоятелно питейно-битово водоснабдяване.
(3) Категоризацията на населените места при проектиране на водоснабдителните системи се определя съгласно заповед на министъра на регионалното развитие и благоустройството, издадена по реда на Закона за административно-териториалното устройство на Република България.
Чл. 5. (1) За питейно-битовите нужди на населението се осигурява вода при спазване изискванията на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели (ДВ, бр. 30 от 2001 г.).
(2) За водопой на селскостопанските животни се осигурява вода в съответствие с Наредба № 44 от 2006 г. за ветеринарномедицинските изисквания към животновъдните обекти (ДВ, бр. 41 от 2006 г.) и в съответствие с изискванията към условията за отглеждане на селскостопанските животни в животновъдните обекти.
(3) Качеството на водата за производствени нужди се определя в съответствие с технологията на производство.
Чл. 6. (1) При проектиране на водовземни съоръжения от повърхностни водоизточници необходимото водно количество за водоснабдяване се осигурява при обезпеченост на минималните средномесечни водни количества на повърхностния водоизточник, както следва:
1. за първа категория на водоснабдителната система – 95 % обезпеченост;
2. за втора категория на водоснабдителната система – 90 % обезпеченост;
3. за трета категория на водоснабдителната система – 85 % обезпеченост.
(2) Оценката на капацитета на подземните водоизточници се извършва въз основа на извършените проучвания съгласно Наредба № 1 от 2007 г. за проучване, ползване и опазване на подземните води (ДВ, бр. 87 от 2007 г.).
Чл. 7. (1) Продуктите, които се предвиждат с инвестиционния проект и се влагат при изграждането на водоснабдителни системи, трябва да имат оценено съответствие със съществените изисквания, определени с наредбите по чл. 7 от Закона за техническите изисквания към продуктите (ЗТИП), или да се придружават от документи (протоколи от изпитване, сертификати за качество и др.), удостоверяващи съответствието им с изискванията на други нормативни актове.
(2) При проектирането на водоснабдителните системи се предвиждат, а при изграждането им се влагат строителни продукти, предназначени за контакт с питейна вода, които отговарят на Регламент (ЕС) № 305/2011 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на хармонизирани условия за предлагането на пазара на строителни продукти и за отмяна на Директива 89/106/ЕИО (ОВ, L 88/5 от 4.04.2011 г.) и на Наредба № РД-02-20-1 от 2015 г. за условията и реда за влагане на строителни продукти в строежите на Република България (ДВ, бр. 14 от 2015 г.).
(3) Материалите, от които са произведени строителните продукти, реагентите, филтърните пълнежи, дезинфектантите и антикорозионните покрития за питейно-битово водоснабдяване трябва да отговарят на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели.
(4) Продуктите, влагани във водоснабдителните системи, произведени и/или пуснати на пазара в държави – членки на Европейския съюз, и в Турция, или законно произведени в държава от Европейската асоциация за свободна търговия – страна по Споразумението за Европейското икономическо пространство, могат да се използват за целите на тази наредба, при положение че осигуряват еднакво или по-високо ниво на безопасност спрямо изискванията, определени в наредбата.
Чл. 8. Прединвестиционните проучвания и инвестиционното проектиране на нова водоснабдителна система или на ново водовземно съоръжение се извършват съгласувано с набавянето на документацията, която се изисква по реда на чл. 60 от ЗВ с оглед издаване на разрешително за водовземане.
Чл. 9. Инвестиционното проектиране на водоснабдителните системи във фаза идеен проект се разработва в най-малко два конкурентни варианта за населени места от І и ІІ категория.
Чл. 10. (1) Водоснабдителните системи се проектират, изграждат и експлоатират така, че да се предотвратява застояване на вода в тях и обратен поток от сградни водопроводни инсталации и/или площадково водоснабдяване в присъединените имоти.
(2) Свързване на водоснабдителни системи се допуска само когато качествата на водата след смесване отговарят на изискванията на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели.
Чл. 11. (1) При проектиране на водоснабдителни системи от първа категория в земетръсни райони с коефициент на сеизмичност Кс > 0,15 (референтно ускорение – agR > 0,15) се предвижда захранване от не по-малко от два независими един от друг водоизточника. Когато основният водоизточник е от подземни води в напукани скали или карстови терени, се предвижда вторият водоизточник да е от повърхностни води.
(2) При водоснабдителни системи в земетръсни райони с коефициент на сеизмичност Кс > 0,15 (референтно ускорение – agR > 0,15), захранвани от един водоизточник с едно водовземане, се предвижда удвоен запас за пожарни нужди, както и допълнителен запас за питейни нужди за не по-малко от 8 h.
(3) Обемните съоръжения на водоснабдителните системи в земетръсни райони с коефициент на сеизмичност Кс > 0,15 (референтно ускорение – agR > 0,15) се изчисляват за съвместното действие на сеизмичните натоварвания, собственото тегло, теглото на водата в съоръжението и земния натиск.
Чл. 12. (1) Водоснабдителните системи се проектират, изпълняват и поддържат така, че при нормална експлоатация в продължение на икономически обоснован експлоатационен срок да се осигурят хидравличното и технологичното функциониране на системата и функционирането по отношение на околната среда и целостта на конструкцията.
(2) Проектният експлоатационен срок се приема равен на 25 години, като отчита бъдещи промени във водоснабдяваната територия и служи за определяне на оразмерителните водни количества. Възложителят може да определи и друга продължителност на проектния експлоатационен срок.
(3) Гаранционните срокове на елементите на водоснабдителната система се определят съгласно Наредба № 2 от 2003 г. за въвеждане в експлоатация на строежите в Република България и минимални гаранционни срокове за изпълнени строителни и монтажни работи, съоръжения и строителни обекти (ДВ, бр. 72 от 2003 г.).
Чл. 13. (1) Водоснабдителните системи се осигуряват срещу прояви на тероризъм, вандализъм и други действия, насочени към разрушаване на тяхната цялост и замърсяване на питейната вода.
(2) Около водовземните съоръжения на водоснабдителните системи се проектират и изграждат санитарно-охранителни зони в съответствие с изискванията на Наредба № 3 от 2000 г. за условията и реда за проучване, проектиране, утвърждаване и експлоатация на санитарно-охранителните зони около водоизточниците и съоръженията за питейно-битово водоснабдяване и около водоизточниците на минерални води, използвани за лечебни, профилактични, питейни и хигиенни нужди (ДВ, бр. 88 от 2000 г.).
(3) За елементите на водоснабдителната система се осигурява охранителен пояс в съответствие с изискванията за необходимите площи при строителството на обекти за водоснабдяване на Наредба № 7 от 2003 г. за правила и нормативи за устройство на отделните видове територии и устройствени зони (ДВ, бр. 3 от 2004 г.). 
(4) За водоснабдителните проводи и съоръжения извън урбанизираните територии се определят сервитутни ивици в съответствие с Наредба № РД-02-20-1 от 2020 г. за условията и реда за определяне на размерите и разположението на сервитутните ивици и на специалния режим за упражняване на сервитутите на водоснабдителните и канализационните проводи (мрежи) и съоръжения извън населените места и селищните образувания (ДВ, бр. 29 от 2020 г.).
(5) Елементите на водоснабдителните системи се осигуряват с необходимата система за физическа защита съгласно Наредба № РД-02-20-6 от 2016 г. за техническите изисквания за физическа сигурност на строежите (ДВ, бр. 1 от 2017 г.).
Чл. 14. (1) Обхватът и съдържанието на прединвестиционното проучване, заданието за проектиране и инвестиционният проект на водоснабдителната система се разработват съгласно Наредба № 4 от 2001 г. за обхвата и съдържанието на инвестиционните проекти (ДВ, бр. 51 от 2001 г.) и при спазване на приложения № 1 и № 2 към настоящата наредба.
(2) При разработването на инвестиционни проекти на водоснабдителни системи или на отделни техни елементи по европейски и други финансиращи програми се вземат предвид и изискванията на съответната програма. При различие между изискванията на съответната програма и тези на настоящата наредба се спазват по-строгите изисквания.
(3) Списък на приложимите български стандарти при проектирането, изграждането и експлоатацията на водоснабдителни системи е посочен в приложение № 3.
ЧАСТ ВТОРА
ПРОЕКТИРАНЕ НА ВОДОСНАБДИТЕЛНИ СИСТЕМИ
Глава първа
ВОДОПОТРЕБЛЕНИЕ И ВОДОСНАБДИТЕЛНИ НОРМИ. ОРАЗМЕРИТЕЛНИ ВОДНИ КОЛИЧЕСТВА. НАПОР ВЪВ ВОДОПРОВОДНАТА МРЕЖА
Чл. 15. Водоснабдителните системи на урбанизираните територии (населени места и селищни образувания) се оразмеряват в съответствие със:
1. питейно-битовите нужди на населението; 
2. потребностите от вода при извършване на:
а) дейности за обществено обслужване;
б) производствени дейности;
3. правилата и нормите за пожарна безопасност.
Чл. 16. (1) Броят на потребителите на вода се определя за проектния експлоатационен срок въз основа на действащия устройствен план на населеното място или селищното образувание, като се отчитат промените в броя на населението (постоянни жители и временно пребиваващи) и на другите потребители.
(2) В случаите, когато проектният експлоатационен срок по ал. 1 е по-дълъг от този на действащия устройствен план на населеното място или селищното образувание или няма действащ устройствен план, броят на населението се определя за проектния експлоатационен срок въз основа на естествения прираст на населението по статистически данни от официални източници (напр. Национален статистически институт).
Чл. 17. (1) Необходимото средноденонощно потребление на вода за конкретна урбанизирана територия се определя въз основа на:
1. предвижданията на действащите устройствени схеми и планове за социално, икономическо, инженерно-техническо и териториално развитие на водоснабдяваната урбанизирана територия и на регионалните и/или общинските планове за развитие в случаите, когато няма действащ общ устройствен план;
2. регионалните генерални планове за развитие на водоснабдителните и канализационните системи и съоръжения;
3. вида и броя на потребителите на вода в урбанизираната територия, определени съгласно чл. 16;
4. проучванията за необходимите водни количества за производствени сгради съгласно технологията на производство в тях, нормативните актове за здравословни и безопасни условия на труд и санитарно-хигиенните изисквания;
5. допълнителни представителни измервания на водопотреблението, които позволяват да се направи статистически анализ на денонощните разходи и отчитайки промяната на техническите и социално-икономическите фактори през експлоатационния период (когато допълнителни измервания са предвидени в заданието за проектиране).
(2) Когато няма данни по ал. 1 и/или не са извършени подробни измервания и/или проучвания по ал. 1, средноденонощното водопотребление (сумата от средноденонощното водопотребление за питейно-битови нужди и за обществено обслужващи сгради) се приема 150 – 250 l на потребител за денонощие в зависимост от местните социални и климатични условия. Разходите за производствени и специални нужди се определят допълнително след извършване на проучванията по ал. 1, т. 4 и се прибавят към приетото средноденонощно водопотребление на потребител за денонощие.
(3) Водните количества за специални обекти на Министерството на отбраната и на Министерството на вътрешните работи се определят със заданието за изработване на инвестиционния проект.
(4) Водоснабдителните норми за производствени и селскостопански сгради се определят със заданието за проектиране с отчитане на технологичните изисквания към разхода на вода за производствени и санитарно-хигиенни нужди.
(5) Коефициентът на денонощна неравномерност се определя след извършване на проучванията по ал. 1. Когато няма актуални данни и/или не са извършени подробни измервания, той е в границите от 1,5 за урбанизирани територии с повече от 10 000 жители до над 2 за урбанизирани територии с по-малко от 2000 жители.
(6) Максималното часово водно количество се определя, както следва: от два пъти средното часово водно количество (средноденонощното водно количество, разделено на 24 часа) за урбанизирани територии с повече от 10 000 жители до пет пъти средното часово водно количество за урбанизирани територии с по-малко от 2000 жители.
(7) Максималното часово водно количество може да се променя в съответствие с проучванията по ал. 1, т. 3, като се отчита и влиянието на концентрираните потребители на вода за производствени и други специални нужди.
(8) За курортните комплекси коефициентите на денонощна и часова неравномерност могат да се определят със заданието за изработване на инвестиционния проект съгласно проучванията по ал. 1.
Чл. 18. (1) Техническите загуби на вода (сумата на неизбежните физически загуби на вода и водата за технологични нужди) във водоснабдителната система в зависимост от включените елементи на системата се приемат, както следва:
1. при проектиране на нови водоснабдителни системи – до 20 % от средноденонощното потребление;
2. при частични реконструкции или основни ремонти на съществуващи водоснабдителни системи – за нереконструираната, необновената и/или неремонтираната част след обосновка могат да се заложат по-големи загуби на вода въз основа на данни от измервания. 
(2) Техническите загуби на вода се прибавят към максимално денонощния и максимално часовия разход на вода, без да се умножават с коефициентите на денонощна и часова неравномерност.
Чл. 19. Необходимите водни количества и продължителност на пожарогасене се определят съгласно правилата и нормите за пожарна безопасност.
Чл. 20. (1) Водопроводите и техните съоръжения от водохващането до пречиствателната станция за питейни води се оразмеряват за водно количество, получено като сума от максималното денонощно водно количество (включващо и техническите загуби на вода във водоснабдителната система и разхода на вода за собствени нужди на пречиствателната станция), а от пречиствателната станция до напорно-регулиращото съоръжение за максималното денонощно водно количество (включващо техническите загуби на вода във водоснабдителната система).
(2) Водопроводите и техните съоръжения от напорно-регулиращото съоръжение до първото разклонение на водопроводната мрежа се оразмеряват за водно количество, равно на сумата от максимално часовото потребление, водното количество за пожарогасене и техническите загуби на вода.
Чл. 21. Начинът за определяне на оразмерителното водно количество за определен участък от водопроводната мрежа, на транзитното водно количество, на пътния разход, на специфичното водно количество и на сумарната редуцирана дължина е съгласно приложение № 4.
Чл. 22. (1) Минималното налягане на проектната кота на прилежащия терен за критичната точка във водопроводната мрежа е:
1. при сгради с един надземен етаж – не по-малко от 0,1 МРа;
2. при сгради с повече от един надземен етаж – за всеки етаж се добавят по 0,04 МРа.
(2) В случаите, когато налягането за отделни сгради е недостатъчно, към сградните инсталации се проектират съоръжения за повишаването му.
Чл. 23. Минималното налягане във водопроводната мрежа на производствените сгради се определя в съответствие със заданието за изработване на инвестиционния проект, включително технологичните и техническите изисквания, както и с правилата и нормите за пожарна безопасност.
Чл. 24. Максималното налягане във водопроводната мрежа на населените места е 0,6 МРа. Изключение се допуска за транзитно преминаващите през урбанизираната територия водопроводи.
Чл. 25. Минималното налягане за пожарни нужди на проектната кота на прилежащия терен за критичната точка/критичния пожарен хидрант се определя в съответствие с правилата и нормите за пожарна безопасност.
Глава втора
ИЗИСКВАНИЯ ПРИ ПРОЕКТИРАНЕ НА ВОДОВЗЕМНИ СЪОРЪЖЕНИЯ
Раздел І
Общи положения
Чл. 26. (1) На всяко водовземно съоръжение се предвижда средство за измерване на дебита и нивото, както и за пробовземане с цел контрол на качествата на водата.
(2) При проучване на води, предназначени за питейно-битово водоснабдяване, се извършват следните анализи в зависимост от водоизточника:
1. Анализът на качеството на водата на повърхностни водоизточници обхваща най-малко:
а) анализ на съществуващата база данни от мониторинга, извършван от ВиК оператора или в най-близката до водовземното съоръжение точка от програмите за мониторинг на басейновите дирекции в съответствие с изискванията на Наредба № 12 от 2002 г. за качествените изисквания към повърхностни води, предназначени за питейно-битово водоснабдяване (ДВ, бр. 63 от 2002 г.) и Наредба № Н-4 от 2012 г. за характеризиране на повърхностните води (ДВ, бр. 22 от 2013 г.); анализират се данни за минимален период от 5 години;
б) когато няма архивна база данни за някои от показателите от Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели, които могат да се срещнат във водоизточника, се извършва краткосрочен мониторинг; краткосрочният мониторинг обхваща равномерно четирите сезона за период от най-малко една година; броят на пробите за всеки показател е най-малко 20.
2. Анализът на качеството на водата от каптажи на извори, които се използват за питейно-битови цели, обхваща най-малко:
а) анализ на съществуващата база данни от мониторинга, извършван от ВиК оператора или в най-близката до водовземното съоръжение точка от програмите за мониторинг на басейновите дирекции в съответствие с изискванията за качество на водата на Наредба № 1 от 2007 г. за проучване, ползване и опазване на подземните води (ДВ, бр. 87 от 2007 г.) и Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели;
б) когато няма архивна база данни за някои от показателите от Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели, които могат да се срещнат във водоизточника, се извършва краткосрочен мониторинг; краткосрочният мониторинг обхваща равномерно четирите сезона за период най-малко от една година; броят на пробите за всеки един от тези показатели е най-малко 12. 
3. Анализът на качеството на водата на подземни водоизточници, предназначени за питейно-битово водоснабдяване, обхваща най-малко:
а) анализ на съществуващата база данни от мониторинга, извършван от ВиК оператора или в най-близката до водовземното съоръжение точка от програмите за мониторинг на басейновите дирекции в съответствие с изискванията за качество на водата на Наредба № 1 от 2007 г. за проучване, ползване и опазване на подземните води и Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели;
б) когато няма архивна база данни за някои от показателите от Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели, които могат да се срещнат във водоизточника, се извършва краткосрочен мониторинг; краткосрочният мониторинг обхваща равномерно четирите сезона за период най-малко от една година; броят на пробите за всеки показател е най-малко 4 пъти годишно през четирите сезона, при водочерпене на две понижения (при предвиден максимален средноденонощен дебит и при предвиден експлоатационен средноденонощен дебит) в продължение на шест денонощия.
Чл. 27. Върху водовземни съоръжения не се допуска изграждането на строежи, с изключение на строежи, свързани с експлоатацията на водоснабдителната система.
Раздел ІІ
Вертикални и хоризонтални водовземни съоръжения за подземни води
Чл. 28. (1) Водовземните съоръжения за подземни води се състоят от:
1. подземна част на съоръжението за подземни води, предназначено за водовземане;
2. надземна част на съоръжението за подземни води, предназначено за водовземане.
(2) Надземната част на съоръжението за подземни води се проектира при спазване на правилата и нормативите на тази наредба и на нормативните актове, с които се определят правилата при проектирането на строителните конструкции.
(3) За водовземните съоръжения за подземни води, които попадат в заливаемите ивици на реките и в земите, които се заливат при максимално напълване на язовирите, се предвиждат проектни решения за защитата им от наводнения.
Чл. 29. (1) Подземните части на съоръженията за подземни води, предназначени за водовземане, са елемент на проучването на подземните води и се проектират при условията и по реда на Наредба № 1 от 2007 г. за проучване, ползване и опазване на подземните води.
(2) Шахтови кладенци може да се проектират във водоносни хоризонти с дълбочина 6 ÷ 30 m от земната повърхност и с дебелина на водоносния пласт от 3 до 8 m.
(3) Шахтови кладенци с хоризонтални дренажни лъчи може да се проектират във водообилни водоносни хоризонти от еднороден пясък с дебелина 15 – 20 m и при предвиждан дебит, по-голям от 45 l/s.
(4) Хоризонтални дренажи може да се проектират при дълбочина на залягане на долния водоупор на водоносния хоризонт от 5 до 8 m под терена и при дебелина на водоносния хоризонт от 1 до 3 m.
(5) Водовземни галерии се проектират при условията на ал. 4 за водоснабдителни системи с капацитет над 500 l/s.
(6) Тръбни кладенци се проектират във всички случаи, с изключение на случаите по предходните алинеи. Тръбни кладенци може да се проектират и в случаите по ал. 2, когато предвижданият дебит е до 1 l/s.
(7) Съоръжения за собствен мониторинг на подземните води се проектират в случаите, когато се изискват такива, според Наредба № 1 от 2007 г. за проучване, ползване и опазване на подземните води.
Чл. 30. (1) При водовземане с цел питейно-битово водоснабдяване на урбанизирани територии броят на резервните водовземни съоръжения се определя съгласно табл. 1.
Таблица 1
Брой на работните водовземни съоръжения	Брой на резервните водовземни съоръжения в зависимост от категорията на водоснабдителната система	
	първа	втора	трета	
От 1 до 4	1	1	1	
От 5 до 12	2	1	–	
Над 12	20 %	10 %	–	
(2) Изискването по ал. 1 може да не се прилага при водовземни съоръжения, черпещи подземна вода от по-дълбоки водоносни пластове (второто или следващо от повърхността подземно водно тяло) след първия най-горен пласт.
(3) При водовземане за самостоятелно водоснабдяване за селскостопански или промишлени цели броят на резервните кладенци се определя след техническа обосновка и в зависимост от параметрите на разрешеното ползване в съответствие с разрешението за водовземане, но не по-голям от дадения в табл. 1.
Чл. 31. (1) Надземната част на тръбните кладенци се проектира като шахта, оразмерена за разполагане на най-малко следното експлоатационно оборудване:
1. помпени агрегати;
2. средства за измерване на черпените водни обеми;
3. средства за измерване на водното ниво.
(2) Допуска се при оборудване на тръбния кладенец с хоризонтална центробежна помпа да се проектира отделна шахта за разполагане на помпените агрегати, дъното на която да бъде до 2 m под земната повърхност.
(3) Надземната част на тръбни кладенци се проектира по начин, чрез който се осигурява възможност за достъп на сондажна или друга специализирана апаратура, апаратура за ремонт на съоръжението или оборудването му, при необходимост.
Чл. 32. (1) Надземната част на шахтовите кладенци се проектира на 1 m над нивото на най-високите повърхностни води или на не по-малко от 0,8 m от нивото на терена.
(2) Около кладенците се проектира водонепропусклива настилка с широчина не по-малка от 1,5 m и с наклон 0,1 от кладенеца навън.
(3) Надземната част на шахтовите кладенци с хоризонтални дренажни лъчи се проектира като бункерна помпена станция с машинна зала за помпените агрегати и със спомагателни помещения за обслужване и наблюдение.
(4) Надземната част на шахтовия кладенец се проектира с вентилационен комин с шапка с височина не по-малка от 2 m от повърхността на терена.
(5) В непосредствена близост до шахтовия кладенец се проектира шахта, в която се монтират помпените агрегати и/или средствата за измерване на черпените водни обеми, като водомерите не трябва да са на разстояние, по-голямо от 2 m от устието на кладенеца.
Чл. 33. (1) Хоризонталните дренажи и галерии се защитават от пряко попадане на повърхностни води чрез подходящо уплътняване на покривните пластове.
(2) Към хоризонталните водовземни съоръжения, както и в чупките (хоризонтални или вертикални) на водоприемните части се проектират ревизионни шахти за вентилация, наблюдение и ремонт.
(3) Около ревизионните шахти се проектира водонепропусклива настилка с широчина от 1 до 2 m и с наклон 0,1.
(4) Ревизионните шахти се проектират с вентилационен комин с шапка с височина не по-малка от 2 m.
(5) Събирателната шахта за приемане на водата от хоризонталните дренажи се проектира с водна и суха камера и с преливно-изпразнителна система.
(6) В мястото на заустване на преливно-изпразнителната система се предвижда възвратна клапа.
Раздел ІІІ
Каптажи на извори
Чл. 34. Каптажите на извори са елемент от проучването на подземните води и се проектират като съоръжения за подземни води, предназначени за водовземане при условията и по реда на Наредба № 1 от 2007 г. за проучване, ползване и опазване на подземните води.
Чл. 35. (1) Към каптажите на извори се проектира събирателна шахта с подходяща вентилация, а каптажът се защитава със земен насип за запазване на температурата на изворната вода.
(2) Събирателната шахта се проектира с водна и суха камера, а при необходимост и с утаителна камера.
(3) Водната камера се проектира с подходящо уплътняване за предпазване на водата от повърхностно замърсяване, замръзване и заливане с повърхностни води, като се предвижда изворната вода да постъпва във водната камера със скок от 10 до 20 cm.
(4) За отвеждане на водата от водната камера се проектира водовземна тръба с водовземна цедка и спирателен кран.
(5) За отвеждане на излишната вода, както и за отстраняване на утайките във водната и утаителната камера, се предвижда преливно-изпразнителна система.
(6) В края на преливно-изпразнителната система се предвижда възвратна клапа.
Чл. 36. При каптиране на извори, при които изворната вода съдържа голямо количество глинести и пясъчни частици, в събирателната шахта се предвижда утаителна камера, свързана с водната камера чрез преливник.
Чл. 37. Спирателните арматури на изпразнителната и водовземната тръба се проектират в сухата камера на събирателната шахта.
Раздел ІV
Водовземане от повърхностни води
Чл. 38. (1) Изборът на водоизточника и мястото на водовземането се определят въз основа на анализа на нуждите от питейно-битова вода, резултатите от хидроложките и хидрогеоложките проучвания, анализа на качествените показатели и възможността за учредяване на санитарно-охранителна зона.
(2) Типът и конструкцията на водовземните съоръжения се определят в зависимост от категорията на водоснабдителната система, хидрогеоложките характеристики на водоизточника, минималните и максималните водни нива и санитарно-хигиенните изисквания. Типът и конструкцията на водовземните съоръжения не трябва да позволяват навлизане на наноси, плаващи вещества или водни обитатели.
Чл. 39. (1) Класът на водовземните съоръжения за целогодишно ползване се определя в съответствие с категорията на водоснабдителната система съгласно чл. 4.
(2) Класът на водовземните съоръжения за сезонно ползване се приема с единица по-малък.
(3) Класификацията на язовирните стени и язовирите по степени на потенциална опасност в зависимост от оценката на риска от човешки жертви и настъпване на икономически, социални и екологични щети е съгласно Наредбата за условията и реда за осъществяване на техническата и безопасната експлоатация на язовирните стени и на съоръженията към тях и за осъществяване на контрол за техническото им състояние, приета с Постановление № 12 от 2020 г. на Министерския съвет (ДВ, бр. 9 от 2020 г.).
Чл. 40. (1) Водовземането от реки се проектира брегово, руслово или дренажно в зависимост от разположението им спрямо водоизточника.
(2) Брутната площ на водоприемните отвори при брегово водовземане се определя при едновременна работа на всички секции на водовземното съоръжение (без резервните) по формулата съгласно приложение № 5.
(3) Отворите на приемните камери при руслово водовземане се разполагат по течението на реката.
(4) Дренажното водовземане се проектира под руслото на маловодни реки и се оразмерява като водовземно съоръжение от подземни води.
Чл. 41. Водовземните отвори се разполагат на разстояние, както следва: най-малко 0,5 m от дъното на водоема, 0,2 m под ледената покривка и най-малко 0,3 m под най-ниската кота на вълните.
Чл. 42. (1) При водовземане от язовири се преценява възможността за използване на основния изпускател или на входното съоръжение на изпускателя като водовземно съоръжение.
(2) При разполагане на водовземното съоръжение в язовирна стена се осигурява възможност за ремонт на стената при непрекъснато действие на водовземното съоръжение.
Чл. 43. (1) Водовземните кули се проектират при водовземане от язовири или от големи естествени езера.
(2) Водовземните кули се разполагат в заливи и в площи от акваторията, защитени от вълни, или зад границата на крайбрежните течения.
(3) Водовземните отвори на кулите се проектират на дълбочина, по-голяма от трикратната височина на вълната, и на разстояние най-малко 10 m под ръба на преливника на язовира. Долният ръб на най-ниско разположения водовземен отвор е най-малко с 1 m над нивото на мъртвия обем, а максималното експлоатационно водно ниво е на разстояние не по-малко от 6 m от горния му ръб.
Чл. 44. (1) Към водовземните съоръжения от водоеми, използвани за рибовъдство, се проектират рибозащитни устройства като елемент на съоръжението или като отделно съоръжение на водовземния канал.
(2) Необходимостта от рибозащитно устройство, както и неговият вид се определят при съобразяване с изискванията на органите по охрана и контрол на рибните ресурси.
(3) Отворите на водовземните съоръжения се оразмеряват за средна скорост на преминаване на водата през входната решетка или мрежата в съответствие с изискванията за опазване на рибните ресурси.
(4) Допустимите скорости на преминаване на водата във водоприемните отвори се определят, както следва:
1. при брегови непотопени водовземни съоръжения – от 0,6 до 0,2 m/s;
2. при потопени водовземни съоръжения – от 0,3 до 0,1 m/s;
3. при поставяне на плоски рибозащитни преградни мрежи с отвори от 3 до 4 mm пред водоприемните отвори скоростта на водата в отворите се определя, както следва:
а) при водовземане от реки със скорост на течението над 0,4 m/s – 0,25 m/s;
б) при реки със скорост на течението под 0,4 m/s – 0,1 m/s;
в) при много тежки ледоходни условия в реките – до 0,06 m/s.
Чл. 45. Бреговите водовземни кладенци се оразмеряват хидравлично при:
1. минимално ниво на водата във водоизточника;
2. изключване на една от секциите на водовземното съоръжение;
3. наличие на други допустими неблагоприятни условия (задръстване на решетката, обрастване на довеждащия водопровод и др.).
Чл. 46. Типът на решетките пред водовземните съоръжения се определя, като се отчитат особеностите на водоема, водното количество и др.
Чл. 47. При наличие на условия за обрастване на водоприемните съоръжения се предвиждат мероприятия за почистването им.
Чл. 48. Оразмерителните скорости на водата в гравитационните и сифонните водопроводи се определят съгласно табл. 2.
Таблица 2
Диаметър на водопровода,
mm	Скорост на водата в зависимост от категорията на водовземането, m/s	
	първа	втора и трета	
От 300 до 500	0,7 – 1	1 – 1,5	
От 500 до 800	1 – 1,4	1,5 – 1,9	
Над 800	1,5	2	
Чл. 49. Сифонни водопроводи при водовземни съоръжения се проектират за водоснабдителни системи от втора и трета категория, а с обосновка – и за водоснабдителни системи от първа категория.
Чл. 50. Гравитационните и сифонните водопроводи се полагат на разстояние не по- малко от 0,5 m под дъното на реката, като дъното се укрепва срещу подкопаване.
Раздел V
Изкуствено подхранване на подземни води
Чл. 51. (1) Подземните води се подхранват изкуствено с повърхностни води чрез инфилтрационни съоръжения открит или закрит тип, с непрекъснато или периодично действие.
(2) Инфилтрационните съоръжения се проектират открити при наличие на покривни слабопропускливи пластове с дълбочина до 3 m.
(3) При изграждане на филтрационни полета може да се използват естествени пропускливи почви с добра филтруемост (напр. леки песъчливи почви) или да се проектират изкуствени полета от обратни филтри с подходяща за филтриране зърнометрия.
(4) Непропускливите повръхностни слоеве на почвата се отстраняват.
Чл. 52. Качеството на водата, използвана за изкуствено подхранване, не трябва да създава пречки за постигане на целите по отношение на качеството и количеството на подземното водно тяло, заложени в съответния план за управление на речния басейн.
Чл. 53. Нивото на подземните води под дъното на откритите инфилтрационни съоръжения е не по-малко от 0,5 m.
Чл. 54. Към съоръженията за изкуствено подхранване на подземните води се проектират средства за измерване на водните количества, подавани към инфилтрационните съоръжения.
Глава трета
ОСНОВНИ ИЗИСКВАНИЯ ПРИ ПРОЕКТИРАНЕ НА СЪОРЪЖЕНИЯТА ЗА ПРЕЧИСТВАНЕ НА ВОДАТА ЗА ПИТЕЙНО-БИТОВО ВОДОСНАБДЯВАНЕ
Раздел І
Общи изисквания
Чл. 55. (1) При пречистване на водата за питейно-битово водоснабдяване се прилагат стандартизирани методи и технологии, както и добри инженерни практики, които гарантират постигане на показателите за качество на водата, предназначена за питейно-битови цели по смисъла на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели.
(2) При проектиране на нови, реконструкции, основни обновявания (вкл. свързани с разширение на технологичната схема с допълнителни процеси) или основни ремонти на съществуващи пречиствателни станции за питейно-битово водоснабдяване се спазват следните изисквания:
1. постигане на качества на пречистената вода в съответствие с изискванията на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели;
2. гарантиране безопасността на персонала;
3. осигуряване на необходимите мерки срещу вредни въздействия (шум, токсични вещества и др.);
4. постигане на изисквания експлоатационен срок и осигуряване на дълготрайността на конструкциите на сградите, като се отчитат бъдещи разширения и промени;
5. осигуряване на непропускливост на съоръженията и системите;
6. осигуряване на предпазни мерки при експлоатацията и поддържането;
7. прилагане на енергоефективни мерки при строителството и експлоатацията;
8. намаляване количеството на отпадъчните продукти и/или тяхното безопасно оползотворяване;
9. постигане на ефективност по отношение на общите разходи (капитални и експлоатационни);
10. вземане под внимание на заключенията и препоръките от оценката на риска на водоизточника и неговия водосборен басейн в случаите, когато е изготвена оценка на риска по смисъла на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели;
11. осигуряване на техническа възможност за бъдещо разширение на технологичната схема с допълнителни процеси, най-малко включващи избистряне и използване на активен въглен, ако за водоизточник се използват повърхностни води;
12. в пречиствателните станции за питейни води се предвиждат обходни (байпасни) връзки за изключване на част или на всички пречиствателни съоръжения за преглед, почистване, текущ или основен ремонт;
13. на входа и изхода на пречиствателните станции за питейни води задължително се проектират средства за измерване на протичащите водни количества;
14. при проектирането на пречиствателни станции се предвижда резервно електрозахранване като втори независим енергиен източник. 
(3) Заданието за проектиране на нова, реконструкция, основно обновяване или основен ремонт на съществуваща пречиствателна станция за питейни води (ПСПВ) съдържа най-малко следните данни и условия:
1. данни от прединвестиционно проучване:
а) инженерни данни за отредената площадка на ПСПВ (местоположение, собственост, инженерно-геоложки, хидрогеоложки и хидроложки, сеизмични проучвания, геодезическо заснемане, подробен устройствен план с указани инфраструктурни връзки); 
б) заключения от анализите относно качеството на водата във водоснабдителната мрежа и мерки за нейното подобряване; 
в) заключения за качеството на водата във водоизточника и параметри, които налагат необходимост от пречистване на водата за питейно-битови цели;
г) при наличие на съществуваща пречиствателна станция за питейни води – данни за капацитета, ефективността на пречистване и оценка на експлоатационното състояние на съществуващите съоръжения;
д) нетна производителност на пречиствателната станция за питейни води за настоящия момент и за края на проектния експлоатационен срок;
2. заключения от оценката на риска и управлението на риска по реда на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели (когато такава е извършена и налична), по отношение на водосборните райони на водоизточниците; 
3. изисквания към броя на вариантите и фазите на проектиране.
Чл. 56. (1) Технологията за пречистване на водата, видът и оразмерителните параметри на пречиствателните съоръжения и оразмерителната доза на реагентите се установяват в зависимост от качествата на водата във водоизточника, оценката на риска (когато такава е изготвена) на водоизточника и неговия водосбор, производителността на пречиствателната станция, конкретните условия и данните от технологичните изследвания и експлоатацията на съществуващите съоръжения или такива, работещи в аналогични условия.
(2) За целите на проектирането според съдържанието и характера на суспендираните и хумусните вещества водите се категоризират, както следва:
1. маломътни – до 50 mg/l;
2. средномътни – от 50 до 250 mg/l;
3. мътни – от 250 до 1500 mg/l;
4. много мътни – над 1500 mg/l;
5. слабо оцветени – до 35о (по платино-кобалтовата скала);
6. средно оцветени – от 35о до 120о (по платино-кобалтовата скала);
7. силно оцветени – над 120о (по платино-кобалтовата скала).
Чл. 57. Оразмерителната производителност на пречиствателните станции се определя като сбор от водното количество, определено съгласно чл. 20, ал. 1, и водното количество за технологични нужди.
Чл. 58. (1) Пречиствателните станции се оразмеряват за равномерна работа през денонощието.
(2) За пречиствателни станции с производителност до 3000 m3 на денонощие се допуска прекъснат режим на работата в зависимост от режима на водоползване.
(3) Броят и проектният капацитет на пречиствателните съоръжения се определят така, че при изключване на някое от тях за поддръжка или ремонт да се обезпечи непрекъснатост на работа на пречиствателната станция за питейни води и постигане на необходимия пречиствателен ефект.
(4) Броят и проектният капацитет на паралелно работещи и резервни помпени агрегати, дозаторни устройства и други спомагателни инсталации се определят така, че при спиране за поддръжка или ремонт на някои от тях да се обезпечи нормалната експлоатация на пречиствателната станция за питейни води. 
Чл. 59. (1) Технологичните отпадъчни води се пречистват преди заустване във воден обект до степен, удовлетворяваща качествените показатели на разрешителното за заустване. В случаите, когато се предвижда заустване на технологични води в канализационни системи, се спазват изискванията на Наредба № 7 от 2000 г. за условията и реда за заустване на производствени отпадъчни води в канализационните системи на населените места (ДВ, бр. 98 от 2000 г.).
(2) Утайките от пречиствателната станция за питейни води се третират в съответствие с добрите инженерни практики с цел постигане на необходимото качество според предвидените с проекта изисквания за тяхното оползотворяване.
Раздел ІІ
Реагентно стопанство – химикали за пречистване
Чл. 60. (1) При реконструкция, основно обновяване или основен ремонт на съществуващи пречиствателни станции за питейни води оразмерителните дози на реагентите се определят въз основа на експлоатационни данни.
(2) При проектиране на нови пречиствателни станции за питейни води оразмерителните дози на реагентите се определят експериментално за различни периоди от годината при характерни качествени показатели на водата. 
(3) Допуска се оразмерителната доза на реагента да се определи въз основа на експлоатационни данни от други пречиствателни станции за питейно-битово водоснабдяване, които използват сходни водоизточници с подобна мътност и реагенти със същия химичен състав.
Чл. 61. (1) Начинът на приготвяне и дозиране на реагентните разтвори трябва да обезпечава непрекъснатост на подаването им на определените места в технологичния процес и да не възпрепятстват по никакъв начин експлоатацията на пречиствателната станция за питейни води.
(2) При доставка и при проектиране на съоръжения за съхранение и приготвяне на реагентни разтвори да се спазват изискванията на производителя за безопасност при работа и опазване здравето на персонала.
(3) Броят на съдовете за приготвяне на реагентни разтвори се приема не по-малко от два.
(4) Материалът и конструкцията на съдовете за приготвяне на реагентни разтвори трябва да е съобразен с физико-химичните характеристики на реагентите, да гарантира тяхната дълготрайност, безопасност при експлоатация, както и да не допуска миграция, която да води до промяна в състава и ефекта на въздействие на реагентите.
(5) Конструкцията на съдовете за приготвяне на разтвори трябва да позволява тяхното изпразване и почистване, а при разтвори, склонни към образуване на утайки или суспензии, да има възможност за тяхното утаяване и отвеждане от съдовете, без това да вреди на процеса на дозиране.
Чл. 62. Списък с приложимите стандарти с изисквания към реагенти е даден в приложение № 3.
Раздел ІІІ
Смесителни устройства. Въздухоотделители. Камери за реакция
Чл. 63. (1) Смесителните устройства се проектират така, че да осигуряват бързо и равномерно смесване на реагентите с водата.
(2) Типът и конструкцията на смесителите се проектират така, че да не позволяват утаяване на суспензии и реагенти.
(3) Броят на смесителите за смесване на коагуланта с водата е най-малко 2.
Чл. 64. В откритите смесители се проектират изпразнителни и преливни тръби, когато няма предвидена преливна тръба във входната шахта на пречиствателната станция.
Чл. 65. (1) Въздухоотделителите се проектират пред утаители с вихрова камера за флокулация, избистрители със суспендиран слой или филтри с възходящ поток на водата.
(2) Въздухоотделители не се проектират, ако конструкцията на смесителя осигурява отделянето на разтворения във водата въздух, както и когато водата не се обогатява с въздух по пътя си до следващото съоръжение.
(3) Допуска се проектиране на един въздухоотделител за всички съоръжения.
(4) Въздухоотделителите се оразмеряват за скорост на водния поток до 0,05 m/s и престой на водата не по-малко от 1 min.
Чл. 66. (1) Камери за флокулация се проектират задължително при избистряне на водата чрез утаители.
(2) Типът и конструкцията на камерата за флокулация се определят въз основа на технико-икономически анализ, като се отчитат теренните условия, технологията на пречистване, производителността на станцията и конструктивните изисквания.
(3) При проектиране на камери за флокулация се спазват следните изисквания: 
1. времепрестоят на водата в камерите за флокулация е от 20 до 40 min;
2. скоростите на водата в камерите за флокулация не трябва да позволяват утаяване на образувалите се флокули на дъното на съоръжението;
3. отвеждането на водата от камерите за флокулация трябва да става по начин, който да не позволява разкъсване на вече образувалите се флокули.
(4) Камерите за флокулация се разполагат в максимална близост до утаителите или са вградени в тях.
Раздел ІV
Утаители и избистрители
Чл. 67. Утаителите и избистрителите се оразмеряват хидравлично в зависимост от специфичните им характеристики и резултатите от технологичните изследвания.
Чл. 68. (1) Видът на утаителя се определя въз основа на технико-икономическа обосновка. 
(2) Конструкцията на утаителя трябва в максимална степен да предотвратява образуването на мъртви зони или придънни потоци, следствие на промяна на температурата на постъпващата вода.
(3) В началото и в края на утаителите се предвиждат разпределителни устройства, които се проектират така, че да осигуряват равномерно движение на водата по цялото напречно сечение на съоръжението и съответно равномерното й отвеждане.
(4) Във всеки утаител се предвижда зона за събиране на утайките, като дъното на утаителя се оформя по начин, който да улеснява тяхното отвеждане.
(5) Мътността на утаената вода не може да превишава стойности, по-големи от 8 – 12 mg/dm3.
Чл. 69. При проектиране на хоризонтални утаители, след коагулационна обработка на водата, се спазват следните изисквания:
1. утаителят се оразмерява с опитно определени стойности на скоростта на утаяване и скоростта на хоризонтално движение на потока при предварително зададена дълбочина на утаителната част;
2. при липса на опитно определени стойности или експлоатационни данни за скоростта на утаяване и скоростта на хоризонтално движение на потока се използват препоръчителни стойности от добри инженерни практики;
3. дълбочината на утаителя се приема от 3 до 5 m;
4. утаителят се разделя на коридори, като всеки един коридор трябва да има възможност да се изключва от работа, без това да възпрепятства работата на другите коридори;
5. отстраняването на утайките е ръчно, хидравлично или механизирано; изборът се прави с инвестиционния проект на база технико-икономическа обосновка.
Чл. 70. При оценката на хидравличните характеристики на потока се отчита целесъобразността да се изчислят числото на Рейнолдс (Re) и числото на Фруд (Fr) (приложение № 6):
1. ако Re < 20 000 се счита, че турбулентността на потока е приемлива; ако Fr > 10 – 5 се счита, че потокът е стабилен;
2. ако един от двата критерия по т. 1 не е удовлетворен, следва да се намали ширината на коридорите на утаителя и да се преизчислят критериите.
Раздел V
Филтри
Чл. 71. (1) Видът на филтрите се определя след извършване на опитни технологични изследвания и технико-икономически анализ, като се отчитат качествата на водата, производителността на пречиствателната станция, местните климатични и географски условия и др.
(2) Параметрите, използвани при оразмеряване на филтрите, се определят от технологични изследвания, по аналогия с подобни съоръжения в експлоатация или въз основа на добри инженерни практики. 
(3) При брой на филтрите до 20 се приема един филтър в ремонт. Когато филтрите са повече от 20, се приемат два филтъра в ремонт.
Чл. 72. (1) Филтрите се зареждат с чист кварцов пясък или с други зърнести материали в съответствие с изискванията на български стандарти или български технически одобрения. Приложение № 3 съдържа информация за приложимите стандарти за филтърни пълнежи.
(2) За бавните филтри се проектира площадка за промиване на пясъка по хидравличен начин.
Чл. 73. (1) Площта на филтрите се определя по формула (1) съгласно приложение № 6.
(2) Броят на филтрите е не по-малко от 3. При станции с производителност до 3000 m3 на денонощие или с непрекъснат режим на работа се допуска този брой да е по-малък от 3.
Чл. 74. Максималните допустими напорни загуби във филтърния пълнеж са до 3,5 m – за безнапорните филтри, и до 8 m – за напорните филтри.
Чл. 75. Пясъчният пълнеж на бързите филтри се характеризира със следните параметри:
1. коефициент на разнозърненост, който се определя съгласно приложение № 6;
2. ефективен диаметър на зърната, който се определя съгласно приложение № 6.
Чл. 76. (1) Бавните филтри се оразмеряват за скорост на филтрация от 0,1 до 0,3 m/h.
(2) Броят на филтрите по ал. 1 е не по-малко от 2.
(3) Бавните филтри се проектират с механично или хидравлично регенериране на пясъка.
(4) Водният слой над филтърния пълнеж е 1,5 m.
Раздел VІ
Отстраняване на органични вещества, мирис и вкус на водата
Чл. 77. (1) В случай че за отстраняването на органични вещества, мирис или вкус се използват окислители, се предвижда и сорбционна обработка на водата чрез филтрация през бърз филтър с гранулиран активен въглен.
(2) За окислители се използват хлор, озон, калиев перманганат, хлорен диоксид, водороден прекис или други окислители, разрешени за употреба при пречистване на води за питейно-битови цели.
(3) При краткотрайно влошаване на качествата на водата се допуска прилагане на прахообразен активен въглен, който се въвежда във водата преди коагулационната обработка или пред филтрите.
(4) Допуска се при съдържание на лесно окисляващи се органични вещества в неголеми концентрации да се употребяват окислители без сорбционна обработка на водата, ако качеството на пречистената вода е в съответствие с изискванията на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели.
Чл. 78. (1) Видът и дозите на окислителите се определят съобразно технологичните изисквания.
(2) Пречистената вода се дезинфекцира независимо от използването на окислители.
Чл. 79. (1) Филтрите с гранулиран въглен се прилагат като крайно пречиствателно съоръжение.
(2) Не се допуска водата, подавана във филтрите с активен въглен, да съдържа суспендирани вещества в количества над 1,5 mg/l.
Раздел VІІ
Дезинфекция на водата
Чл. 80. (1) При централно водоснабдяване водата за питейно-битови нужди се дезинфекцира задължително. 
(2) За дезинфекцията на питейни води, както и за дезинфекцията на водоснабдителни системи и съоръжения за питейно-битово водоснабдяване, се използват биоциди, разрешени по реда на Регламент (ЕС) № 528/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2012 г. относно предоставянето на пазара и употребата на биоциди (OB, L 167 от 2012 г.) и/или по реда на Закона за защита от вредното въздействие на химичните вещества и смеси. 
(3) За дезинфекция на питейни води се използват биоциди от продуктов тип 5 съгласно Приложение V, а за дезинфекция на водоснабдителните системи и съоръженията за питейно-битово водоснабдяване се използват биоциди от продуктов тип 4 по реда на Регламент (ЕС) № 528/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2012 г. относно предоставянето на пазара и употребата на биоциди (OB, L 167 от 2012 г.).
(4) Информация за биоцидите и активните им вещества се съдържа в Регистъра на биоцидите от електронната страница на Министерството на здравеопазването.
(5) Допуска се в допълнение на химичната дезинфекция на водата да се използват и други методи за обеззаразяване.
(6) Биоцидите, използвани при дезинфекцията на питейните води, се използват при спазване на условията съгласно издаденото разрешение и относимите норми на тази наредба.
Чл. 81. (1) Методът на дезинфекция, концентрацията и контактното време се определят в съответствие с условията на издаденото разрешение на съответния биоцид.
(2) При определяне на метода за дезинфекция по ал. 1 се вземат също така предвид качествените показатели на водата, възможностите за механизация и автоматизация на процесите, условията за съхраняване на биоцидите, разходът на енергия и въздействието върху околната среда и човешкото здраве след съответна технико-икономическа обосновка.
(3) Контактното време по ал. 1 се осигурява в резервоари, като за населени места от ІІІ до VІІІ категория се допуска за това да се използва водопроводът до първия потребител.
Чл. 82. (1) Съоръженията за дезинфекция се проектират корозионноустойчиви.
(2) Всички затворени пространства се осигуряват с вентилация. Дейностите се извършват при спазване изискванията на Закона за здравословни и безопасни условия на труд и подзаконовите нормативни актове към него.
(3) В случаите, в които за дезинфекция се използват биоциди с активно вещество активен хлор, получен от хлор, се прилагат разпоредбите на чл. 83 – 95.
Чл. 83. В хлораторните станции и в помещенията, където има опасност от изтичане на хлор газ, се предвижда:
1. непрекъснато измерване на хлора във въздуха и подаване на предупредителни светлинни и звукови сигнали при измерена концентрация, равна или по-голяма от 3 mg хлор m3 въздух, и на аварийни светлинни и звукови сигнали при измерена концентрация, равна или по-голяма от 9 mg хлор на метър кубичен въздух;
2. изграждане на автоматизирана, затворена вентилационно-неутрализационна система с 20-кратен обмен на въздуха на час на помещението с най-голям обем, която се задейства при предупредителен или авариен сигнал за теч на хлор;
3. обемът на неутрализационния разтвор, който се впръсква в неутрализационната система (скрубера), в противоток на подавания низходящо-възходящ поток на замърсения с хлор въздух, трябва да е достатъчен за обезвреждане на един пълен съд с хлор – варел или бутилка, в зависимост от предвиждания начин на доставка;
4. допуска се изграждане на отворена вентилация в разходния склад с непрекъснат 3-кратен обмен на въздуха за час и екранирани отвори на външна стена с обща площ 0,02 % от площта на пода (при добре херметизирани помещения), която операторите да използват при подмяна на съдовете за хлор, при стриктно спазване на правилата за безопасност; отворите се разполагат на 15 cm от пода и близо до тавана.
Чл. 84. Работната доза хлор за дезинфекция на водата се определя въз основа на качествата и състава на водата и чрез технологични изследвания. За целите на проектирането, когато такива предварителни изследвания не са извършени, тя се определя, както следва:
1. от 2 до 3 mg/l – за филтрирани повърхностни води;
2. от 0,7 до 1 mg/l – за подземни води.
Чл. 85. (1) Хлораторните станции, работещи с втечнен хлор, и складовете за втечнен хлор се разполагат на разстояние, не по-малко от 150 m от жилищни и производствени сгради във или извън урбанизираните територии съгласно изискванията за здравна защита на населените места, като се отчита розата на ветровете и се предвижда обезвреждане на аварийно изпуснатия хлор.
(2) В случаите, когато хлораторната станция и/или сладовете за хлор по ал. 1 са самостоятелни обекти и са разположени извън територията на пречиствателната станция, те се осигуряват с необходимата система за физическа защита съгласно Наредба № РД-02-20-6 от 2016 г. за техническите изисквания за физическа сигурност на строежите.
Чл. 86. Хлораторните станции за втечнен хлор се проектират със:
1. апаратно помещение за хлораторни апарати;
2. входно антре, в което се поставят шкафове със защитно облекло, медикаменти за долекарска помощ и фонтан за питейна вода;
3. разходен склад за бутилки и/или варели;
4. склад за съхранение на експлоатационен запас в продължение на 15 – 30 дни в зависимост от категорията на водоснабдявания обект;
5. помещение за хлоромер и контактен резервоар, когато се предвижда автоматично регулиране на дозата на хлора;
6. помещения за съоръженията за обезвреждане на аварийно изпуснат хлор без пряка връзка с останалите помещения в хлораторната станция.
Чл. 87. (1) При проектирането на хлораторни станции се осигурява връзка между апаратното помещение за хлораторни апарати и разходния склад през входното антре.
(2) Не се допуска директна връзка на апаратното помещение, разходния склад и входното антре с останалите помещения в хлораторните станции.
(3) Хлораторните станции, разположени в обща сграда с други съоръжения на пречиствателната станция, се отделят посредством плътна стена без строителни отвори.
Чл. 88. (1) Не се допуска проектиране на хлораторни станции и складове за хлор в помещения под нивото на терена.
(2) Апаратните помещения за хлоратори и анализатори се проектират с естествено осветление, с прозорци, ориентирани по възможност на север или така, че да не се допуска пряко слънчево нагряване на хлораторните апарати. Площта на прозорците е 10 % от площта на пода.
(3) Резервното технологично обзавеждане на хлораторните станции включва:
1. до два работни хлоратора – един резервен хлоратор;
2. при повече от два работни хлоратора – два резервни хлоратора.
Чл. 89. (1) Тръбопроводите за втечнен и газообразен хлор и хлорна вода се проектират хлороустойчиви и с възходящ наклон 0,01 към хлораторния апарат.
(2) Хлоропроводите се проектират на конзоли в помещенията, а извън сградата – на естакади, като се осигурява защитата им от пряко слънчево нагряване.
Чл. 90. Хлоропроводите се оразмеряват за три пъти максималното оразмерително количество хлор, както следва: от 2,5 до 3,5 m/s – за газообразен хлор, и 0,8 m/s – за втечнен хлор, при работно налягане, не по-малко от 1,6 МРа и при налягане за изпитване 2,3 МРа.
Чл. 91. (1) При паралелна работа на два или повече хлоратора тръбопроводите за хлорна вода се свързват посредством резервоар без прекъсване на потока.
(2) Тръбопроводите се разполагат в помещенията в монтажни канали, в пода или на конзоли към стените, а извън сградата – подземно или в колектори, в които освен тръбопроводите не се предвиждат други комуникации.
Чл. 92. В помещенията на хлораторните станции за втечнен хлор се осигурява известителна звукова и/или светлинна сигнализация при аварийно изтичане на хлор от съоръженията.
Чл. 93. Допуска се изпускане на отпадъчни води от апаратното помещение, разходното помещение и антрето на хлораторната станция само ако това не води до замърсяване на околната среда. В противен случай преди изпускането на отпадъчни води се използва неутрализиращ реагент.
Чл. 94. Хлораторни станции, работещи с хлорни съединения, се проектират със следните помещения:
1. хлораторно помещение, в което се поместват реагентните съдове и дозаторите;
2. склад за хлорни съединения;
3. антре.
Чл. 95. Свободната площ в хлораторните помещения е от 4 до 6 m2, като проходите за преминаване между съдовете, дозаторите и стените се проектират с широчина, по-голяма от 0,7 m.
Чл. 96. Инсталациите за дезинфекция на водата, различни от тези по чл. 83 до чл. 95, се проектират в съответствие с указанията на производителя.
Чл. 97. Работата на всички инсталации за дезинфекция на водата се автоматизира напълно, като се синхронизира с работата на водопровода, помпените станции или пречиствателната станция.
Чл. 98. Тръбопроводите на вентилационната система и обезвреждащите съоръжения се проектират от корозионоустойчиви строителни продукти.
Раздел VІІІ
Складове за реагенти и филтърни материали. Спомагателни и обслужващи помещения
Чл. 99. (1) Складовете за реагенти и филтърни материали се оразмеряват в зависимост от условията за транспортиране, товарене и разтоварване, необходимия запас, изискванията за съхранение и физико-механичните свойства на материалите.
(2) Складовете за реагенти се оразмеряват за 15 – 30-дневен запас при максимален разход на реагенти.
(3) Допуска се складовете за реагенти да се оразмеряват за по-малък запас, но за не по-малко от 7 дни след съответна технико-икономическа обосновка.
(4) При наличие на централни (базисни) складове се допуска складовете за реагенти да се оразмеряват за тридневен запас.
Чл. 100. (1) В зависимост от производителността на пречиствателната станция, качеството на суровата вода, технологията на пречистване, обема на технологичния контрол и местните условия освен основните технологични съоръжения и помещения се предвиждат и необходимите спомагателни съоръжения и помещения, включително лаборатории, като се определят видът и площта им.
(2) Основните, спомагателните и обслужващите помещения в сгради се разполагат при спазване на технологичните и санитарно-хигиенните изисквания и на правилата и нормите за пожарна безопасност след съответна технико-икономическа обосновка.
(3) Към спомагателните и обслужващите помещения се предвиждат необходимите санитарно-хигиенни помещения съобразно числеността на персонала.
Глава четвърта
ОСНОВНИ ИЗИСКВАНИЯ ПРИ ПРОЕКТИРАНЕ НА ПОМПЕНИ СТАНЦИИ
Чл. 101. (1) Категорията на помпените станции се определя в съответствие с категорията на водоснабдителната система, която обслужват.
(2) Помпените станции се проектират за работа по три схеми: 
1. отворена система;
2. затворена система;
3. смесена система.
(3) Помпените станции се проектират така, че да осигуряват необходимото оразмерително налягане и водно количество във водоснабдителната система.
(4) При проектирането на помпените станции се предотвратяват и/или избягват следните състояния:
1. кавитация;
2. нестабилност вследствие ненормални колебания на водното ниво;
3. претоварване вследствие извънредно увеличаване на енергопотреблението;
4. недопустимо нарастване на шума при работа на помпените станции извън границите на максимално допустимите норми.
(5) Начинът на разполагане на оборудването в помпената станция и режимът на работа на помпите се определят за всеки конкретен случай.
Чл. 102. (1) Общият напор на помпа или помпена група се определя като сума от преодоляваната геодезична височина, общите загуби на напор, както и: 
1. при пряко подаване в мрежата – свободния напор в критичната точка;
2. при свободно изтичане в резервоар –допълнителен напор от 3 m (или друга стойност, ако е необходимо) в края на тласкателя или необходимия свободен напор във висока точка по трасето му.
(2) При избора на помпа работната й точка се определя в съответствие с високите стойности на коефициента на полезно действие на помпата.
Чл. 103. (1) Всяка система помпен агрегат – тласкателен водопровод се изследва за хидравличен удар при най-неблагоприятни експлоатационни условия, въз основа на които се вземат защитни мерки за осигуряване на максимално оразмерително налягане във водопровода под допустимото работно налягане за даден вид тръби съгласно приложение № 7.
(2) Оразмеряването на тласкателния водопровод се извършва с водното количество при работната точка на избраната помпена група. 
(3) При възможност за поява на хидравличен удар се проектират съоръжения за неговото предотвратяване или погасяване.
Чл. 104. В машинната зала на помпените станции не се допуска разполагането на помпи, работещи с вредни, отделящи миризми течности и с битови или производствени отпадъчни води.
Чл. 105. (1) За всяка група помпени агрегати се предвиждат резервни помпени агрегати в зависимост от категорията на водоснабдителната система и броя на работните агрегати съгласно табл. 3.
Таблица 3
Брой на работните агрегати в една група помпи	Брой на резервните агрегати, монтирани в помпената станция, в зависимост от категорията на водоснабдителната система	
	първа	втора	трета	
1	1	1	1	
От 2 до 6	2	1	1	
От 7 до 10	2	1	–	
Над 10	2	2	–	
(2) За обекти, за които се предвижда непрекъснато водоснабдяване, се проектира резервно електрозахранване от втори независим енергиен източник.
Чл. 106. (1) Помпените агрегати и другите съоръжения в помпената станция се разполагат така, че да има свободен достъп за обслужване и ремонт.
(2) Арматурите и водопроводите се разполагат така, че загубите на напор да са минимални и да е осигурен достъп до спирателните кранове и при монтиране на помпите.
(3) В помпените станции, в които има повдигателни механизми, се изгражда монтажна площадка за осигуряване на проходно място с широчина, не по-малка от 0,7 m до поставения върху нея помпен агрегат.
(4) Помещенията, в които се разполагат вертикални помпи, се проектират при спазване на изискванията за монтаж, демонтаж и изнасяне на помпите и на техните възли, включително с подемни съоръжения.
(5) Допуска се при неблагоприятни почвени условия монтирането на две помпи на един общ фундамент, без проход между тях, като се осигурява обход с широчина най-малко 1,0 m.
Чл. 107. (1) За всяка естествено залята помпена група и независимо от броя помпи се проектират не по-малко от два смукателни водопровода. 
(2) При изключване на един смукателен водопровод на естествено залети помпи останалите помпи провеждат цялото оразмерително водно количество при водоснабдителни системи от първа и втора категория и 70 % от оразмерителното водно количество за водоснабдителни системи от трета категория.
(3) При помпи, които не са залети естествено, всяка от тях се проектира със самостоятелен смукателен водопровод.
(4) Смукателните водопроводи на помпи, които не са залети естествено, се проектират с възходящ наклон към помпите 0,005.
(5) Смукателните водопроводи се проектират с ексцентрични редуктори.
(6) При естествено залети помпи се вземат мерки за предотвратяване разпространението на вибрации при работата на помпата към стената на резервоара.
(7) При помпи, които не са залети естествено, се предвижда обратна клапа в началото на смукателите. 
Чл. 108. Монтажните канали на водопроводите се проектират с размери, които осигуряват:
1. от 0,2 до 0,3 m свободно пространство под тръбата;
2. от 0,2 до 0,4 m свободно пространство над тръбата;
3. от 0,25 до 0,3 m свободно странично пространство между стената и тръбата.
Чл. 109. Допустимите скорости на водата за хидравлично оразмеряване на напорните и смукателните водопроводи са съгласно табл. 4.
Таблица 4
Диаметър на тръбите, mm	Допустима скорост на водата във водопроводите на помпените станции,
m/s	
	при смукателни водопроводи	при напорни водопроводи	
До 250	от 0,6 до 1,0	от 0,8 до 2,0	
От 300 до 800	от 0,8 до 2,0	от 1,0 до 3,0	
Над 800	от 1,2 до 2,0	от 1,50 до 4,0	
Чл. 110. (1) На тласкателния водопровод на всяка помпа се проектират последователно възвратна клапа и спирателен кран. 
(2) На общия тласкателен водопровод, след средството за измерване на водното количество, се монтират последователно възвратна клапа и спирателен кран.
(3) На тласкателя извън помпената станция се предвиждат опорни блокове в мястото на промяна на направлението на водопровода. Опорните блокове се оразмеряват за поемане на максималната реакционна сила при възникване на хидравличен удар.
Чл. 111. На смукателния водопровод не се монтират спирателни кранове освен в случаите, когато помпите са естествено залети или имат общ смукателен водопровод.
Чл. 112. На изхода на помпената станция се проектира средство за измерване на водното количество. При разполагане на средството за измерване на преминалото водно количество извън сградата на помпената станция се предвижда шахта.
Чл. 113. (1) Контролните системи в помпените станции се проектират за ръчно, дистанционно или напълно автоматично управление така, че да предотвратяват излишно повтаряне на операциите пускане – спиране или промяна на оборотите на помпите.
(2) За всеки помпен агрегат се предвижда отделно управление, което включва:
1. предпазно устройство за изключване на двигателя в случай на нарушения при експлоатацията;
2. средства за измерване и индикатори за извършване на контрол и наблюдения на: водното ниво; дебита и налягането; оборотите на двигателите; напрежението; големината на електрически ток; фактора на реактивна мощност; концентрацията на газови смеси; работните часове на агрегатите и др.
(3) При съвместна работа на два или повече помпени агрегата системата за управление трябва да осигурява възможност за изменение на последователността на включването и изключването им.
(4) Системата за управление трябва да осигурява последователно включване на работните и резервните помпени агрегати.
Чл. 114. (1) При проектирането на черпателни резервоари се предвиждат мерки срещу застояването на водата.
(2) Довеждащият водопровод в черпателния резервоар се проектира над максималното водно ниво.
(3) Входните отвори на смукателите се разполагат и оформят така, че да не се засмуква въздух, както и да има достатъчно разстояние около тях.
(4) Регулиращият обем на черпателните резервоари се определя въз основа на часовата неравномерност (часовия график) на постъпващите и изпомпваните водни количества или най-малко на 15-минутната максимална производителност на помпата с най-голям капацитет.
(5) При необходимост от съхраняване на противопожарен и авариен обем те се определят съгласно изискванията на правилата и нормите за пожарна безопасност за определяне на противопожарния обем и чл. 169 за определяне на аварийния обем. 
(6) При черпателни резервоари с потопени помпени агрегати се предвиждат подемно-транспортни устройства за спускане и изваждане на помпените агрегати в случаите, когато те са с тегло над 50 kg.
Чл. 115. Хидроизолацията на помпените станции се проектира съгласно изискванията на Наредба № РД-02-20-2 от 2016 г. за проектиране, изпълнение, контрол и приемане на хидроизолационни системи на строежите. 
Чл. 116. (1) При проектиране на машинното помещение се предвижда неговото отводняване.
(2) Течовете от салниците на помпите се отвеждат до отводнителните шахти.
(3) Водите от вакуумното тяло на самозасмукващите помпи се отвеждат в дренажна система до отводнителните шахти или за повторно използване.
Чл. 117. (1) При динамично водно ниво до 9 m под повърхността на терена се допуска сифонно отвеждане на водата от група кладенци до един общ събирателен кладенец.
(2) На всеки 10 кладенци се предвижда една резервна помпа на склад.
Чл. 118. (1) Главите на кладенците се разполагат в надземни или подземни помещения (бункери), чиито размери в план се определят в зависимост от броя и габаритите на помпените агрегати и другите съоръжения, както и от изискванията за здравословни и безопасни условия на труд.
(2) Височината на помещенията по ал. 1 се определя в зависимост от габаритите на съоръженията, но тя не може да е по-малка от 2,5 m.
(3) Най-горната част на обсадните тръби на кладенците се проектира на разстояние, най-малко 0,2 m от пода. 
Чл. 119. Водопроводите в помпената станция се дезинфекцират при спазване на изискванията за дезинфекция, определени в тази наредба.
Глава пета
ИЗИСКВАНИЯ ПРИ ПРОЕКТИРАНЕ НА ВЪНШНИ ВОДОПРОВОДИ, ВОДОПРОВОДНИ МРЕЖИ И СЪОРЪЖЕНИЯ
Чл. 120. При проектирането на външни водопроводи, водопроводни мрежи и съоръжения освен изискванията на наредбата се спазват и изискванията на БДС ЕN 805 „Водоснабдяване. Изисквания към системите и елементите извън сгради“.
Чл. 121. (1) Водопроводите се проектират така, че да имат необходимата якост и устойчивост при най-неблагоприятни скорости, налягания и дебит на водоснабдителната система. 
(2) Разходът на вода за пожарогасене се гарантира при максимален разход на вода за всекидневни нужди.
Чл. 122. (1) Елементите на водоснабдителната система преди напорно-регулиращото съоръжение се оразмеряват за максимално денонощно водно количество. След напорно-регулиращото съоръжение елементите на водоснабдителната система се оразмеряват с максимално часово водно количество.
(2) За проверка по отношение на максималните допустими скорости и за определяне на необходимите напори (съответно котите на съоръженията за осигуряване на тези напори) се прилага случаят на работа на водопроводната мрежа при едновременен максимален часов разход и разход на вода за пожарогасене.
Чл. 123. (1) При определяне на допустимите скорости на водата във водопроводите за тяхната нормална работа и за осигуряване на необходимото качество на питейната вода се вземат мерки за предотвратяване на застояването на водата, влошаване на качествените показатели на водата (например мътност), както и за предотвратяване на хидравличен удар.
(2) За предотвратяване на застояването на водата е необходимо скоростта при средноденонощното водно количество да е по-голяма от 0,005 m/s. 
(3) За предотвратяване на влошаване на качествените показатели на водата в мрежата (например мътност) е необходимо скоростта при максималното часово водно количество да е по-голяма от 0,5 m/s. При водопроводите с минимален допустим диаметър се допускат по-малки скорости. 
(4) Максимално допустимата скорост във водопроводите е 2 m/s, като само в отделни случаи след съответна техническа обосновка се приемат скорости до 3,5 m/s.
(5) При помпено подаване диаметрите на водопроводите се определят въз основа на технико-икономическо оразмеряване, така че да бъдат най-изгодни при вземане предвид на капиталовите и експлоатационните разходи. Това условие се осигурява при скорости на водата от 0,8 до 1,4 m/s.
Чл. 124. (1) Хидравличното оразмеряване на водопроводите се извършва по данни от техническите спецификации на проектираните тръби.
(2) При хидравлично оразмеряване на водопроводите се използват установените в практиката формули, като при необходимост от проверка се препоръчва формулата на Колбрук – Уайт. 
(3) Водопроводите се проектират за непрекъсната работа, като се отчитат очакваните температурни колебания на водата, натоварването на почвата, повърхностните натоварвания, подземните води, подвижните натоварвания, собственото тегло на тръбата и теглото на водата при номинален диаметър на тръбата, по-голям от 1000 mm, както и усилията, които поемат водопроводите при монтажа, и последващите строителни работи.
(4) Стойността на хидравличната грапавина (k) в изчисленията по формулата на Колбрук – Уайт се определя чрез:
1. проектната стойност на грапавината k1, включваща влиянието на тръбите и тръбопроводните връзки; при използване на k1 се отчитат местните напорни загуби във фасонните части и арматурите (приложение № 8), или
2. оразмерителната стойност на грапавината k2, включваща влиянието на тръбите, тръбопроводните връзки, фасонните части и арматурите (приложение № 8); при определяне на оразмерителната стойност на хидравличната грапавина се отчита нейното увеличение с течение на времето.
(5) Местните загуби на напор се отчитат във всички елементи по водопроводите (фасонни части, арматури, средства за измерване и др.).
Чл. 125. (1) При проектирането на водопроводите се определят оразмерителното налягане, максималното оразмерително налягане и налягането за изпитване на водоснабдителната система, като се отчитат всички условия за протичане на съответното водно количество.
(2) Тръбопроводните елементи се проектират така, че да издържат на оразмерителното налягане, максималното оразмерително налягане и налягането за изпитване на системата. 
(3) За арматурите се определят наляганията по ал. 2 при отворено и затворено положение за осигуряване на плътността и функционирането им при нормална експлоатация в съответствие с техническата спецификация.
Чл. 126. За защита на водопроводите от хидравличен удар, както и за неговото ограничаване се анализира необходимостта от проектиране на устройства в съответни места от водопроводите.
Чл. 127. Всички елементи на водоснабдителната система се проектират и изпитват така, че да осигуряват водоплътност за предвиждания експлоатационен период при работните условия на натоварване.
Чл. 128. (1) Броят на външните водопроводи се определя в зависимост от категорията на водоснабдителната система и комплексно-пусковата програма за етапно въвеждане в експлоатация.
(2) Необходимостта от връзка между два или повече успоредни външни водопроводи се определя съобразно броя на независимите водовземни съоръжения и броя на водопроводите, като свързване се допуска само когато качествата на водата след смесване отговарят на изискванията на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели.
(3) В случай на изключване на външен водопровод или на негов участък се осигурява необходимото водно количество за питейно-битови и производствени нужди на потребителите в съответствие с категорията на водоснабдителната система, запасните аварийни обеми и регулиращите водонапорни съоръжения.
Чл. 129. При водоснабдяване от единичен външен водопровод се предвижда резервоар за съхранение на резервен запас от вода за нуждите на потребителите по време на отстраняване на аварии в зависимост от категорията на водоснабдителната система и в съответствие с правилата и нормите за пожарна безопасност.
Чл. 130. (1) Времетраенето за отстраняване на аварии по външните водопроводи, считано от прекъсването на водоподаването, се определя съгласно табл. 5 за водопроводи от първа категория. За водопроводи от втора и трета категория времетраенето се изчислява, като се умножи с коефициенти, както следва: 1,25 – за водопроводи от втора категория, и 1,50 – за водопроводи от трета категория.
Таблица 5
Диаметър на тръбите, mm	Допустимо времетраене при прекъсване на водоподаването за отстраняване на аварии по водопроводите (h) при дълбочина на полагане на тръбите	
	до 2 m	повече от 2 m	
До 400	8	12	
От 400 до 1000	12	18	
Над 1000	18	24	
(2) В зависимост от вида на тръбите, особеностите по трасето на водопровода, условията за полагане на тръбите, наличието на път, транспорт и технически средства за отстраняване на аварията се допуска времетраенето съгласно табл. 5 да се увеличи, но с не по-повече от 20 %.
(3) При необходимост от дезинфекция на водопровода след отстраняване на аварията времетраенето може да се увеличи допълнително с 12 h.
Чл. 131. На външните водопроводи се проектира средство за измерване на водата преди първото разклонение на водопроводната мрежа във водоснабдяваната територия.
Чл. 132. Водопроводните мрежи се проектират така, че да осигуряват:
1. снабдяване на всички потребители с вода с необходимото количество и налягане;
2. непрекъснато подаване на вода както при нормална работа, така и при повреда и ремонт на отделни водопроводни участъци в зависимост от категорията на водоснабдителната система;
3. довеждане на водата до потребителите по най-подходящ технико-икономичен начин;
4. възможност за добро и лесно поддържане.
Чл. 133. (1) Водопроводните мрежи се проектират сключени.
(2) Разклонени водопроводни мрежи се предвиждат при подаване на вода за производствени нужди, когато се допуска прекъсване на водоподаването за отстраняване на аварии.
(3) По технически или икономически съображения във водопроводните мрежи могат да се обособяват зони (приложение № 9).
(4) Допуска се проектиране на разклонени мрежи за водоснабдителни системи от трета водоснабдителна категория и за крайни тупикови улици, при които водопроводните клонове не могат да се сключат със съседни клонове.
Чл. 134. (1) Минималният вътрешен диаметър на тръбите на водопроводната мрежа в урбанизирани територии с население над 100 000 жители е 95 mm, а за територии с население под 100 000 жители – 75 mm.
(2) При водоснабдяване на малък брой потребители (до 30) с водопровод с едностранно захранване с дължина до 100 m и когато няма изисквания за пожарогасене, се използват тръби с минимален вътрешен диаметър 50 mm.
Чл. 135. Водопроводните мрежи и съоръжения се разполагат в урбанизираните територии при спазване изискванията на Наредба № 8 от 1999 г. за правила и норми за разполагане на технически проводи и съоръжения в населени места (ДВ, бр. 72 от 1999 г.).
Чл. 136. Технологичните схеми на водопроводните мрежи в урбанизирани територии се проектират с главни водопроводни клонове, образуващи пръстени, удължени по посока на общото движение на водата, и с второстепенни водопроводни клонове за всяка улица от устройствения план на населеното място.
Чл. 137. (1) Сградните водопроводни отклонения се разполагат по възможност в права линия и при най-малка дължина между водопроводен клон от водопроводната мрежа и сградата така, че да са леснодостъпни за поддържане и ремонт.
(2) Сградното водопроводно отклонение включва водовземна част (водовземна скоба или фасонна част), тротоарен спирателен кран, общ водомерно-арматурен възел и водопроводни тръби.
(3) Диаметрите на сградните водопроводни отклонения в зависимост от питейно-битовите и пожарните нужди от вода, разполагането на общия водомерно-арматурен възел и избора на водомер и на устройство срещу обратен поток (съгласно БДС EN 1717 „Защита срещу замърсяване на питейната вода във водоснабдителните инсталации и общи изисквания към устройства за предотвратяване на замърсяване при обратен поток“) се определят в съответствие с изискванията за проектиране на сградни водопроводни инсталации.
(4) Диаметърът на сградното водопроводно отклонение за производствени сгради се определя съобразно потребностите от вода в съответствие с технологията на производство.
Чл. 138. (1) На водопроводната мрежа и водопроводите се проектират спирателни кранове, изолиращи отделни участъци, в съответствие с категорията на обезпеченост на водоснабдителната система и на правилата и нормите за пожарна безопасност.
(2) При определяне на броя на спирателните кранове и на разстоянието между тях се отчитат плътността и интензивността на застрояване, правилата и нормите за пожарна безопасност, местонахождението на болници, училища, жилищни и производствени сгради и други концентрирани потребители.
(3) Спирателни кранове се проектират задължително на всяко отклонение от главния водопроводен клон.
(4) За изолираните със спирателни кранове участъци от водопроводната мрежа и външните водопроводи, които в процеса на експлоатация ще се изпразват при ремонтни дейности или поради други причини, се предвиждат необходимите съоръжения за обезвъздушаване и изпразване.
(5) Хидрантите могат да се използват за нуждите на експлоатацията, като пълнене, изпразване, обезвъздушаване и промиване на тръбопроводите.
(6) При външните водопроводи и главните водопроводни клонове, както и при дълги участъци от второстепенните водопроводни клонове, разстоянията между спирателните кранове се определят едновременно при спазване на изискванията на ал. 1, като те не трябва да надвишават:
1. 5 km – за външни водопроводи;
2. 2 km – за главни водопроводни клонове от мрежата;
3. 0,5 km – за второстепенни водопроводни клонове от мрежата.
(7) Допуска се увеличаване на разстоянията по ал. 6 след обосновка и при спазване на изискванията на ал. 1.
Чл. 139. (1) За осигуряване на необходимото водно количество за пожарни нужди на всяко кръстовище за улици от І до ІV клас в урбанизираните територии се предвиждат пожарни хидранти. Когато разстоянието между два съседни пожарни хидранта, предвидени на кръстовища за улици от I до IV клас в урбанизираните територии, е по-голямо от 100 m, следва да бъдат спазени и правилата и нормите за пожарна безопасност по отношение максимално допустимото разстояние между пожарните хидранти в населеното място.
(2) При проектирането на пожарни хидранти на външни или главни водопроводни клонове на отклонението за монтиране на пожарните хидранти се предвиждат спирателни кранове.
Чл. 140. В зелени и обработваеми площи, охранителните гърнета на спирателните кранове и подземните спирателни кранове, както и капаците на шахтите на съоръженията по водоснабдителните системи се монтират най-малко на 15 cm над терена.
Чл. 141. (1) На външните водопроводи се проектират въздушници за изпускане на въздух по време на експлоатацията и при напълване на водопровода, както и за вкарване на въздух по време на изпразването му.
(2) Характерните точки за проектиране на въздушници са, както следва:
1. всички определени от напорната линия високо разположени точки (т. 2, 8 и 14 от фиг. 1 на приложение № 10 и фиг. 2 на приложение № 10) от водопроводите;
2. местата с рязка промяна на наклона на трасето от възходящ към низходящ (т. 14 на фиг. 1 в приложение № 10);
3. на дълги напорни водопроводи с постоянен малък наклон, дълги възходящи участъци, дълги низходящи участъци или участъци, успоредни на напорната линия, се проектират въздушници, разположени на разстояние от 400 до 800 m един от друг.
(3) Видът и размерът на необходимите въздушници се определят в зависимост от прогнозираното количество въздух и водоснабдителната система, като се използват данните на техническите им спецификации. Видът на въздушниците според характерните точки за проектирането им по водопроводите е посочен в приложение № 10.
(4) В случаите, когато въздушниците се проектират в шахти, трябва да се вземат мерки за защита на проникване на външни води във водоснабдителната система.
(5) Към въздушниците се предвиждат спирателни арматури.
Чл. 142. (1) За изпразване и/или промиване на водопроводите, освен хидрантите, могат да се проектират и изпразнителни съоръжения.
(2) В зависимост от степента на риска за замърсяване на питейната вода за изпразнителните съоръжения се предвиждат мерки срещу обратен поток, като шахта за свободно изтичане, възвратни клапи и защитни устройства срещу обратен поток съгласно БДС EN 1717 „Защита срещу замърсяване на питейната вода във водоснабдителните инсталации и общи изисквания към устройства за предотвратяване на замърсяване при обратен поток“.
(3) Диаметърът на изпразнителната тръба е до 200 mm.
(4) При необходимост се предвиждат съоръжения за утаяване и неутрализация преди изпускане на водите от изпразването и/или промиването на водопроводите в канализационната система.
(5) Не се допуска директно свързване на изпразнителното съоръжение с канализационната система.
Чл. 143. Външните водопроводи, главните и второстепенните клонове на водопроводната мрежа се проектират с наклон, не по-малък от 0,002 по посока на течението.
Чл. 144. (1) Водопроводите се проектират укрепени срещу натоварванията, предизвикани при смяна на посоката им или при промяна на диаметрите.
(2) Когато възникващите усилия не могат да бъдат поети от връзките на тръбите, на вертикалните и хоризонталните чупки на водопроводите се проектират опорни блокове в съответствие с конкретните условия, действащите сили и характеристиките и вида на почвата.
Чл. 145. (1) Компенсатори се предвиждат на:
1. водопроводи, чиито съединения не могат да компенсират осовите премествания, предизвикани от температурните разлики на водата, въздуха или почвата;
2. водопроводи в тунели, канали или на опори в зависимост от конструкцията им, като разстоянието между компенсаторите и неподвижните опори се определя чрез изчисления;
3. водопроводи, положени в пропадъчни и свлачищни терени.
(2) Когато се проектира подземно полагане на водопроводи, изпълнени от заварени стоманени тръби, и свързване с чугунена фланцова арматура, незащитена от въздействието на осови опънни сили, се предвиждат компенсатори или подвижни съединения.
(3) Разстоянието между компенсаторите или неподвижните опори се изчислява по данни от техническите спецификации на тръбите.
Чл. 146. (1) Материалът и типът на тръбите, фасонните части и арматурите за водопроводи и водопроводни мрежи се определят въз основа на статическите изчисления и съобразно санитарно-хигиенните изисквания, агресивността на почвата, категорията на водоснабдителната система и изискванията към качествата на водата.
(2) Тръби с повишени якостни характеристики се проектират при необходимост:
1. при преминаване под железопътни линии, автомобилни пътища и други елементи на транспортната техническа инфраструктура;
2. в пресечните точки на водопровод с канализационен клон;
3. при полагане на водопроводи в труднодостъпни места, пропадащи терени, тинести и торфени почви, в руднични и карстови райони.
(3) При преминаване под река водопроводът се изпълнява защитен в зависимост от конкретните условия.
Чл. 147. Уличните транзитни водопроводи се проектират с 0,2 m по-ниско от нивелетата на разпределителните водопроводи, мерено от темето.
Чл. 148. При проектиране на водопроводи в колектори се спазват нормите и правилата за проектиране на колектори за инженерни проводи и съоръжения в урбанизирани територии.
Чл. 149. (1) При преминаване под железопътни линии, автомагистрали и пътища и улици от І и ІІ клас водопроводите се проектират в обсадна тръба или тунел.
(2) Вътрешният диаметър на обсадната тръба е най-малко:
1. за водопроводи с външен диаметър до 125 mm – със 100 mm по-голям от външния диаметър на водопровода;
2. за водопроводи с външен диаметър от 125 до 350 mm – с 200 mm по-голям от външния диаметър на водопровода;
3. за водопроводи с външен диаметър над 350 mm – с 250 mm по-голям от външния диаметър на водопровода, като се определя на базата на предвидените дистанционери за монтаж.
(3) При определяне на светлото разстояние по ал. 2 между водопровода и обсадната тръба се вземат предвид дебелината на топлоизолацията, ако е предвидена такава, както и начинът на монтиране.
(4) Допуска се проектиране на водопроводи без кожух под гарови железопътни коловози и промишлени релсови пътища.
(5) Най-малките хоризонтални светли разстояния между успоредно разположените технически проводи и водопроводите и отстоянието на водопроводите от други съоръжения се определят при спазване на правилата и нормите за разполагане на технически проводи и съоръжения в населени места.
(6) Размерите на проходимите тунели се съобразяват с възможността за полагане и ремонт на тръбите.
(7) В един кожух или тунел се допуска полагане на няколко водопровода, както и съвместно полагане на водопроводи и други технически проводи и съоръжения.
Чл. 150. (1) При преминаване на водопроводи от първа и втора категория с дюкер през реки с максимално водно количество над 400 m3/s се предвиждат не по-малко от две тръби.
(2) Оразмерителното водно количество за всеки клон от дюкера се определя в зависимост от категорията на водоснабдителната система.
(3) Дълбочината на полагане на подводните части на водопровода, мерено от темето на тръбите, е не по-малко от 0,5 m под дъното на реката, като се отчита възможността за естествено или изкуствено изменение на дъното или корекция на реката.
(4) Светлото разстояние между отделните клонове на дюкерите е не по-малко от 1,5 m.
(5) От двете страни на дюкера се изграждат шахти със спирателни кранове за превключване на водопроводите.
(6) Широчината на подводната траншея и начинът на преминаване на водопровода се определят в зависимост от геоложките проучвания.
Чл. 151. (1) Водопроводните шахти се проектират от сглобяеми стоманобетонни елементи, монолитни, пластмасови или от други подходящи материали.
(2) При наличие на подземни води над дъното на шахтата и по стените на височина 0,5 m над най-високото ниво на подземните води се проектира хидроизолация.
(3) Работната височина на шахтите е не по-малка от 1,8 m.
(4) Височината на засипката над покрива на водните шахти се определя съобразно вертикалната планировка и е от 0,3 до 0,4 m.
(5) За спирателни кранове с диаметър над 600 mm в покрива на шахтите се проектират допълнителни отвори за манипулиране от повърхността.
(6) При необходимост до шахтите се осигурява достъп на транспортните средства.
(7) По стените на шахтите се проектират стъпала от материали с необходимата за предвижданите натоварвания якост и устойчивост.
(8) Около входовете на шахтите, разположени в зелени площи и в терени без настилка, се предвижда водонепропусклива настилка с наклон навън от входа. Входът на шахтите по улици с трайна настилка е на нивото на настилката, като шахтите се покриват с метални капаци, а при необходимост – и с втори топлоизолационен капак. В озеленените площи нивото на отвора, респ. капака, се проектира най-малко на 0,15 m над проектното ниво на терена.
(9) Шахтите със спирателни кранове за изпускане на водата и за въздушници се проектират по трасето на водопроводите или като изнесени шахти в зависимост от конкретните условия, местоположението и диаметъра на водопровода. След техническа обосновка се допуска проектиране и на безшахтови оттоци и въздушници.
(10) Водопроводните шахти се осигуряват срещу нерегламентиран достъп.
Чл. 152. (1) При повишено съдържание на желязо и манган във водата водопроводът се проектира напорен от водовземането до пречиствателната станция с оглед предотвратяване аерирането на водата.
(2) Допуска се изграждане и на безнапорни водопроводи, като се предвиждат мероприятия за отстраняване на мангановите отложения и утайки, образувани във водопровода.
Чл. 153. (1) Външните водопроводи и водопроводните клонове от водопроводните мрежи във водоснабдяваните територии се проектират подземни.
(2) Допуска се проектиране на водопроводите на нивото на терена, над нивото на терена (върху насип или стойки), в канали и колектори, съвместно с други подземни комуникации след извършване на оценка за енергийна ефективност и след технико-икономическа обосновка.
(3) При всички видове почви (с изключение на скалните, наносните и тинестите) траншеите за водопроводите се проектират върху естественото, ненарушено легло при спазване на указанията на производителя при полагане. 
(4) При скални почви се проектира пясъчна възглавница с дебелина не по-малка от 10 cm. Допуска се възглавницата да е изпълнена от песъчливи глини и глинести пясъци, уплътнени до обемно тегло 1,5 t/m3.
(5) При определяне на дълбочината на полагане на тръбите се отчитат нивото на терена по нивелетния план, височината на замръзване на почвата, както и възможността за работа на водопровода преди изпълнението на вертикалната планировка, в случай че тя се изпълнява след въвеждане на водопровода в експлоатация.
(6) Минималното земно покритие над водопроводите извън урбанизирани територии се приема, както следва:
1. под тревни, цветни площи и други терени, ненатоварени от транспортни, строителни и други товари – 1,20 m;
2. под пътища – 1,50 m;
3. по-малко от 1,20 m или по-малко от 1,50 m – след технико-икономическа обосновка и предвиждане на топлотехнически и други мероприятия за гарантиране сигурността на тръбопровода.
Чл. 154. (1) За засипване на тръбите се използва материал, който:
1. има необходимите якостни характеристики, така че след неговото уплътняване да не се променя проектният профил на положения водопровод;
2. не причинява корозия, повреди или нарушаване на механичните качества на тръбите, покритието и частите, с които е в контакт, в съответствие с приложение № 11;
3. е химически устойчив и не предизвиква вредни реакции при свързване с почвата или подземните води;
4. е уплътнен до необходимата степен;
5. не съдържа органични материали, замръзнала почва, големи камъни, скални късове, корени на дървета и др.
(2) Изискванията към степента на уплътняване на основната обратна засипка и засипката за зоната около тръбата, както и към вида на материала за тях, се дават в част „Водоснабдяване и канализация“ на инвестиционния проект. Изискванията към уплътняването на земното легло под пътната настилка и за изпълнението на пътната конструкция над земното легло се дават в частта на инвестиционния проект, в която се дават изискванията към проектирането и изграждането на пътя. В случаите, когато няма пътна настилка, проектът по част ВиК дава решение за вида на обратната засипка и степента на нейното уплътняване.
Чл. 155. (1) При проектирането на водопроводите се вземат необходимите мерки за защита на питейната вода от нежелани въздействия в резултат на агресивна околна среда съгласно глава седма.
(2) Когато при проучванията се установи наличието на агресивни почви, защитните мерки включват:
1. влагане на строителни продукти, устойчиви на агресивни почви и на установени в почвата замърсители;
2. катодна защита и антикорозионно покритие на стоманените тръби;
3. поставяне на пластмасовите тръби, неустойчиви към установените замърсители, в защитни тръбопроводи;
4. предвиждане на покрития или подходящи добавки за бетонните тръбопроводни части, предназначени за полагане в условия на агресивни и замърсени почви.
(3) В случай че с мерките по ал. 1 и 2 не може да се осигури защита на водопровода и на питейната вода срещу въздействието на агресивна околна среда, се предвижда възможност за друго техническо решение, включително промяна на трасето на водопровода.
(4) Защитата от корозия на външните и вътрешните страни на стоманените тръби се проектира в съответствие с техническата им спецификация, като се отчитат корозионните свойства на почвата и провежданата вода, мероприятията за стабилизация на водата и наличието на блуждаещи токове.
Чл. 156. (1) При проектирането на водопроводите се определят видът и обемът на безразрушителния контрол на тръбите, предвидени за заваряване, в зависимост от конкретните условия, вида на тръбите, работното налягане и категорията на водоснабдителната система.
(2) Обемът на контрола по ал. 1 не може да се приема с по-малък процент от общия брой на съединенията съгласно табл. 6.
Таблица 6
Категория на водоснабдителната система по степен на водообезпеченост	Работно налягане, МРа	
	до 0,6	от 0,6 до 1,6	над 1,6	
Първа	5	8	10	
Втора	4	6	8	
Трета	3	5	6	
(3) Всички челно заварени съединения на подводни напорни водопроводи и дюкери се подлагат на 100 % безразрушителен контрол в местата на заваряването им.
(4) Определените за контрол съединения се изследват по целия периметър.
(5) В проекта се определят изискванията към образци от заварките по отношение якостта на опън, ъгъла на огъване, жилавостта на удар и други в съответствие с техническите спецификации на тръбите.
Чл. 157. (1) Всеки водопровод се подлага на хидравлично изпитване за доказване на водоплътността, както и за проверка на якостта и изпълнението на тръбите, на фасонните части, връзките, опорните блокове, укрепванията и другите водопроводни елементи.
(2) Начинът и необходимите етапи на изпитване се определят с проекта, като се спазват определените изисквания към тях на БДС EN 805:2004 заедно с изискванията на приложение № 12 или изискванията на приложение № 13. В случаи, когато условията на полагане и изграждане на водопроводите не позволяват използването на посочените изисквания, се допуска използването и на други процедури за изпитване съгласно проекта. 
(3) Методите на изпитване трябва да бъдат определени в проекта. Изпитването може да се изпълни на следните три етапа:
1. предварително изпитване (за якост);
2. изпитване на спад на налягането за определяне на останалото количество въздух във водопровода;
3. основно изпитване (за водоплътност).
(4) Преди изпитванията на налягане там, където е необходимо, тръбите (със или без връзките) може да бъдат покрити с материала за обратно засипване, като по този начин се предотвратяват изменения в условията на полагане на тръбата, които биха довели до теч. Необходимостта от обратно засипване на тръбите, както и на връзките се посочва в проекта. 
(5) За всички водопроводи налягането за изпитване се изчислява въз основа на максималното оразмерително налягане, както следва:
1. при изчисляване на хидравличен удар:
STP = MDPc + 100 kPa 	(1),
където:
STP е налягането за изпитване, kРа;
MDPc – стойността на максималното оразмерително налягане, когато хидравличният удар е изчислен, kРа;
2. без изчисляване на хидравличен удар се отчита по-малката от двете стойности:
STP = MDPa x 1,5 	 (2),
или
STP = MDPa + 500 kPa	 (3),
където MDPa е стойността на максималното оразмерително налягане при установена допустима стойност за хидравличния удар не по-малка от 200 kPa.
Чл. 158. (1) Водопроводът се изпитва цялостно или на отделни участъци.
(2) При изпитването участъците от водопровода се подбират така, че:
1. налягането за изпитване да бъде достигнато в най-ниската точка на всеки изпитван участък;
2. в най-високата точка на всеки изпитван участък да бъде достигнато налягане, най-малко съответстващо на максималното оразмерително налягане (MDP). Допускат се и други стойности на налягането на изпитване след обосновка от проектанта.
Чл. 159. (1) Предварителното изпитване има за цел:
– да стабилизира изпитваните участъци, като им позволи движение и деформации, които се очакват по време на експлоатация; 
– достигане до необходимото насищане с вода при използване на материали за тръби и покрития, които абсорбират вода;
– да позволи зависещото от налягането увеличаване на обема на гъвкавите тръби преди основното изпитване. 
(2) Продължителността и налягането при предварителното изпитване се определят в проекта в зависимост от материала на водопровода и съответните продуктови стандарти. 
(3) Налягането при предварителното изпитване се определя съгласно чл. 157, ал. 5 и чл. 158, ал. 2. Допуска се в проекта да бъдат технически обосновано посочени и други стойности за налягането при предварително изпитване.
Чл. 160. (1) Водопроводът се изпитва на спад на налягане за определяне на останалото в него количество въздух с оглед предотвратяване на неверни резултати при извършване на основното изпитване.
(2) Необходимостта от изпитването по ал. 1, както и указания за извършването му се посочват в проекта.
Чл. 161. (1) Основното изпитване на водопроводите се извършва по един от следните методи:
1. метод на загуби на вода;
2. метод на загуби на налягане.
(2) Методът на основното изпитване се посочва в проекта, като се съобразява с условията на полагане, материала и диаметъра на тръбите. 
Чл. 162. (1) Нови, преустроени или реконструирани водопроводни участъци се въвеждат в експлоатация само след дезинфекция и промиване.
(2) За дезинфекцията на водопроводите и водопроводните съоръжения, вида на използвания биоцид (дезинфектант), концентрацията и контактното време, за необходимостта от неутрализация на отпадъчния дезинфекционен разтвор и за начина на извършването й се разработва инструкция, която се включва в проекта.
(3) При извършване на дезинфекцията водопроводите се разделят на участъци, когато това е необходимо.
(4) За дезинфекцията на водоснабдителни системи и съоръжения за питейно-битово водоснабдяване се използват биоциди от продуктов тип 4 по реда на Регламент (ЕС) № 528/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2012 г. относно предоставянето на пазара и употребата на биоциди (OB, L 167 от 2012 г.) и разрешени по реда на същия Регламент и/или по реда на Закона за защита от вредното въздействие на химичните вещества и смеси. Информация за биоцидите и активните им вещества се съдържа в Регистъра на биоцидите от електронната страница на Министерството на здравеопазването.
(5) При избора на биоцид се отчитат неговото вредно въздействие върху персонала и околната среда, контактното време, съставът на водата и себестойността.
(6) Минималното време за контакт се определя в зависимост от условията на издаденото разрешение на използвания биоцид, диаметъра и дължината на дезинфекцирания участък от тръбопровода, материала, от който са изпълнени тръбите, условията на полагане и указанията на производителя.
(7) В БДС EN 805 „Водоснабдяване. Изисквания към системите и елементите извън сгради“ (БДС EN 805) са определени препоръчителните активни вещества на биоциди и неутрализиращи реагенти.
Чл. 163. Мястото и начинът на изпускане на отработените води от дезинфекцията и промиването на водопроводите се определят в съответствие с изискванията на нормативните актове за опазване на околната среда.
Глава шеста
ОСНОВНИ ИЗИСКВАНИЯ ПРИ ПРОЕКТИРАНЕ НА РЕГУЛИРАЩИ ВОДОНАПОРНИ СЪОРЪЖЕНИЯ
Чл. 164. (1) Подземните резервоари, надземните резервоари и водонапорните кули се проектират за изравняване на разликата между водния приток и променливия разход на вода, за поддържане на необходимото налягане във водоснабдителната система, както и за съхраняване на резерв от вода за пожарни нужди и на определен резерв от вода за аварийни нужди.
(2) Резервоарите по ал. 1 се проектират при спазване изискванията на тази наредба и на БДС EN 1508 „Водоснабдяване. Изисквания към системите и съставните части на резервоарите за вода“.
(3) Допуска се и използването на резервоари, изготвени в заводски условия, отговарящи на изискванията на ал. 2.
Чл. 165. (1) Типът и местоположението на резервоара се определят в зависимост от неговото предназначение, експлоатационния режим на водоснабдителната система, категорията на обезпеченост на водоподаването, качеството на водата и предвижданията на действащите устройствени планове, като се отчитат топографските условия, хидравличните характеристики на водопроводната система и технологичните изисквания.
(2) Резервоарът се предвижда при възможност в непосредствена близост до водоснабдявания обект за осигуряване на по-голяма безопасност, защита от аварии и намаляване на загубите на налягане.
(3) При избора на местоположението на резервоара се отчитат видът на почвата за засипване, покривните покрития и озеленяването с оглед поддържане на територията около резервоара.
Чл. 166. (1) За осигуряване на водонепропускливостта на резервоарите се използва бетон с подходящи добавки и се нанасят защитни водонепропускливи повърхностни слоеве и/или хидроизолационни облицовки.
(2) Резервоарите се проектират така, че да се предотврати навлизането на външни води и/или на други замърсители през стените, покрива, отворите, входовете или през тръбопроводите.
(3) Не се допуска излагане на водата във водните камери на дневна светлина.
(4) Входовете и вентилационното оборудване се проектират така, че водата да е защитена от замърсяване.
(5) За предотвратяване загряването или охлаждането на водата се предвижда топлоизолация, чиито технически характеристики се съобразяват с местните климатични условия, експлоатационните изисквания и намаляването на кондензацията във водните камери.
(6) При проектирането на водните камери се осигурява намаляване на „мъртвите“ зони чрез подходяща форма на камерата или подходящо разполагане на вливните и хранителните тръби, съобразено с капацитета на резервоара.
(7) За всяка водна камера се предвиждат устройства за самостоятелно почистване и вземане на водни проби.
(8) Отворите за достъп в резервоара се проектират така, че през тях да могат да се транспортират материалите и устройствата за почистване, контрол и ремонт.
Чл. 167. (1) Общият работен обем на напорно-регулиращите съоръжения се определя като сума от регулиращия обем, обема за пожарогасене и обема за аварийни нужди.
(2) Регулиращият обем на напорно-регулиращите съоръжения се определя в зависимост от режима на водоподаване и часовия график на потреблението.
(3) Когато няма данни за режима на водоподаване и за процентното разпределение на потреблението през денонощието, регулиращият обем се определя в зависимост от категорията на обезпеченост на водоподаването за:
1. водоснабдителни системи първа категория – 30 ÷ 50 % от максималното денонощно водно количество;
2. водоснабдителни системи втора категория – 50 ÷ 60 % от максималното денонощно водно количество;
3. водоснабдителни системи трета категория – 60 ÷ 70 % от максималното денонощно водно количество;
4. допуска се намаляване на регулиращия обем на водонапорните кули, като разликата между необходимия и приетия обем се съхранява в черпателния резервоар.
Чл. 168. (1) Обемът на хидрофорите за питейно-битови и производствени нужди се определя в съответствие с изискванията за проектиране на помпено-хидрофорни уредби в сградни водопроводни инсталации.
(2) Хидрофори не могат да се използват за съхранение на вода за пожарни нужди и вода за аварийни нужди.
Чл. 169. (1) Обемът за аварийни нужди се определя въз основа на риска от възможни аварии в довеждащия водопровод, водовземните съоръжения, помпените станции и контролните системи, както и на свързаните с тези аварии неблагоприятни последствия.
(2) При подаване на вода в напорно-регулиращото съоръжение по един довеждащ водопровод се предвижда необходимият обем за съхраняване на водата по време на ремонта съгласно категорията на обезпеченост на водоподаването и данните в табл. 5.
(3) Времетраенето за възстановяване на аварийния запас от вода е от 36 до 48 h.
Чл. 170. (1) Обемът за пожарни нужди се предвижда в случаите, когато е технически невъзможно или икономически неизгодно да се осигурят необходимите водни количества за пожарогасене непосредствено от водоизточника.
(2) Обемът на неприкосновения запас за пожарни нужди и броят на резервоарите за пожарогасене се определят съгласно правилата и нормите за пожарна безопасност. 
Чл. 171. (1) При проектирането на напорно-регулиращи резервоари се предвиждат една или повече водни камери, арматурна камера и охранителен пояс.
(2) При проектирането на резервоари се отчита бъдещото им разширяване.
Чл. 172. Котата на най-ниското водно ниво в напорните резервоари и водонапорните кули и минималното налягане в хидрофорите се определят с оглед осигуряване на необходимия напор във водоснабдителната система при максимално потребление, определено съгласно чл. 121, ал. 2 за питейно-битови нужди и пожарогасене.
Чл. 173. (1) В напорните резервоари се предвиждат не по-малко от две водни камери, като регулиращият обем, обемът за пожарни нужди и обемът за аварийни нужди се разпределят пропорционално.
(2) Проектиране на резервоар с една камера се допуска, когато не се изисква съхраняване на обем за пожарни нужди и резервоарът се използва за контакт между водата и обеззаразяващия биоцид или когато необходимият регулиращ обем е до 50 m3.
(3) За всяка водна камера се осигурява възможност за измерване на водното ниво.
(4) Водонапорните кули се проектират еднокамерни.
(5) При изграждането на водните камери се използват строителни продукти с гладки външни повърхности (без пори) в съответствие с изискванията за контакт с питейна вода.
(6) За всеки резервоар се предвижда начин за подаване на вода във или от цистерни и други подвижни съдове.
Чл. 174. (1) Обменът на водата в напорните резервоари с регулиращ обем над 100 m3 се осигурява чрез циркулационни стени.
(2) За осигуряване на въздухообмена в камерите със свободно водно ниво се предвижда естествена или изкуствена вентилация.
(3) Вентилацията на водните камери се проектира отделно от вентилацията на арматурната камера.
(4) Броят и диаметърът на вентилационните комини и филтърните устройства се определят така, че вакуумът при изпразването и напорът при напълването на резервоарите да са под допустимите.
Чл. 175. Арматурната камера се оразмерява така, че да поема цялото експлоатационно оборудване.
Чл. 176. (1) Тръбопроводните системи в напорните резервоари и техните спирателни арматури се проектират така, че да позволяват самостоятелно и независимо използване на водните камери.
(2) За всяка водна камера се предвиждат вливна и хранителна тръба и изпразнително-преливна система със съответните арматури и средства за измерване на количеството и нивото на водата.
(3) За осигуряване на циркулацията на водата във водните камери вливната и хранителната тръба се проектират на различна височина и противоположно в план.
(4) Към хранителната тръба се предвижда цедка.
(5) Между вливната и хранителната тръба в напорно-регулиращите съоръжения трябва да се предвиди байпасна тръбна връзка, като се вземат мерки за предпазване на водопроводната мрежа след резервоара от увеличаване на налягането.
Чл. 177. (1) Преливната тръба се оразмерява за водно количество, равно на разликата между максималния часов приток и минималния часов разход.
(2) На преливната тръба не се предвижда спирателна арматура.
(3) При свързване на изпразнително-преливната система с канализацията се предвижда въздушно прекъсване преди отводняването за предотвратяване на обратно връщане на вода и газове от канализацията.
(4) Височината на водното ниво над преливната фуния е до 100 mm.
Чл. 178. (1) Проектиране на производствени помещения в корпуса на водната кула се допуска, ако те са свързани с обслужването на водоснабдителната система.
(2) На водните кули се проектират гръмоотводи.
Чл. 179. (1) Диаметърът на тръбата при гравитачно изпразване на резервоара или водонапорната кула се определя за прието време на изпразване на общия обем, съхраняван в тях.
(2) В случаите, когато гравитачното изпразване на резервоара е невъзможно или технически нецелесъобразно, е необходимо да се предвиди начин за помпеното му изпразване.
Чл. 180. При монолитно свързване на тръбите, преминаващи през дъното на водните кули, се предвиждат компенсатори.
Чл. 181. При проектирането на резервоарите се осигурява достъп до водните камери, арматурната камера и експлоатационното оборудване.
Чл. 182. (1) Земното покритие на резервоари, разположени подземно, е от 0,4 до 0,7 m.
(2) Допуска се проектиране на резервоари без земно покритие, ако се направи равностойна топлотехническа изолация.
Чл. 183. При проектирането на резервоарите се предвижда при необходимост поддънна или периферна дренажна система.
Чл. 184. Резервоарите, разположени над терена, се покриват със земен насип над покривната плоча с дебелина от 0,4 до 0,7 m, а страничните откоси се определят в съответствие с ъгъла на вътрешното триене на насипа.
Чл. 185. (1) Водонапорните кули се проектират с топлоизолационен кожух около водната камера.
(2) Допуска се проектиране на водни кули без топлоизолационен кожух в зависимост от обема на водната камера и режима на работа на кулата, климатичните условия и изискванията към температурата на водата.
Чл. 186. Начините за изпитване на резервоарите на водоплътност се определят с проекта при спазване изискванията на БДС EN 1508 „Водоснабдяване. Изисквания към системите и съставните части на резервоарите за вода“.
Чл. 187. (1) При проектирането на резервоарите се определя начинът на тяхното промиване и дезинфекция при спазване изискванията на БДС EN 1508 „Водоснабдяване. Изисквания към системите и съставните части на резервоарите за вода“.
(2) Резервоарите се промиват с чиста питейна вода, като използването на химични почистващи средства се ограничава максимално и се съобразява с изискванията на нормативните актове за опазване на околната среда.
(3) За дезинфекция на резервоарите се използват биоциди (дезинфектанти) и неутрализиращи реагенти, посочени в БДС EN 805.
(4) Контактното време се приема не по-малко от едно денонощие.
Глава седма
МИНИМАЛНИ ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ЕЛЕМЕНТИТЕ НА ВОДОСНАБДИТЕЛНИТЕ СИСТЕМИ ПРИ ИНЦИДЕНТНО ЗАМЪРСЯВАНЕ С РАДИОАКТИВНИ ВЕЩЕСТВА, ОПАСНИ ХИМИЧНИ ВЕЩЕСТВА И СМЕСИ И БИОЛОГИЧНИ АГЕНТИ
Раздел I
Общи изисквания
Чл. 188. (1) При проектиране на нови, както и при реконструкция, основно обновяване или основен ремонт на съществуващи елементи на водоснабдителните системи се планират технически мерки за експлоатация при нормални условия на работа с възможност за бърз преход към експлоатация в условията на инцидентно замърсяване на околната среда с радиоактивни вещества, опасни химични вещества и смеси и биологични агенти вследствие на големи промишлени аварии и други фактори. 
(2) При проектиране на нова и при реконструкция, основно обновяване или основен ремонт на съществуваща водоснабдителна система възложителят възлага проучване за действащите на територията на водоснабдителната система предприятия/съоръжения с нисък и висок рисков потенциал, класифицирани по реда на глава седма, раздел I от Закона за опазване на околната среда (ЗООС), и/или за възможно въздействие от такива предприятия/съоръжения. За установените предприятия/съоръжения се събира налична достъпна актуална информация за тях от публичните регистри на Министерството на околната среда и водите, както и информация от Националната информационна система за докладване по Европейския регистър за изпускането и преноса на замърсители на електронната страница на Изпълнителната агенция по околна среда. В резултат на събраната информация се определят рисковете от потенциални замърсявания от установените предприятия/съоръжения с прогнозни параметри и стойности на замърсяването, продължителност на възможното замърсяване и обсег на въздействие на замърсяването, като при необходимост от допълнителни данни те се изискват от съответните компетентни органи по реда на ЗООС.
(3) Изискванията на тази глава се спазват задължително при проектиране на нови и при реконструкция, основно обновяване или основен ремонт на съществуващи елементи на водоснабдителните системи, за чиято територия на функциониране има данни по ал. 2.
(4) При проектиране на нови и при реконструкция, основно обновяване или основен ремонт на съществуващи елементи на водоснабдителните системи, за чиято територия на функциониране няма данни по ал. 2, се спазват само техническите мерки срещу проникване на атмосферни води и защита срещу достъп на външен въздух, определени конкретно от чл. 191 до чл. 195.
Чл. 189. (1) При проектиране на водоснабдителни системи, за които в съответствие с чл. 188, ал. 3 се планират технически мерки за преминаване към експлоатация в условията на инцидентно замърсяване на околната среда, се допуска намаляване на подаваното количество вода с до 30 % от оразмерителния разход за населеното място. 
(2) При възможност намаленото водно количество по ал. 1 се осигурява от подземен водоизточник.
Чл. 190. (1) При проектиране на нови водоснабдителни системи с водовземане от повърхностни води, за чиято територия на функциониране има данни по чл. 188, ал. 2, се проучва и осигурява втори независим водоизточник с минимално водно количество по чл. 189, ал. 1, който е подземен при възможност с превантивна цел и съгласно изискванията на тази глава.
(2) За подземния водоизточник по ал. 1 трябва да са изпълнени съответните изисквания на Наредба № 1 от 2007 г. за проучване, ползване и опазване на подземните води за осигуряване на минимално водно количество съгласно изискванията на чл. 189, ал. 1 с качества на водата съгласно Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели.
Раздел II
Водовземни съоръжения
Чл. 191. (1) При проектиране на нови водовземни съоръжения (технически шахти над подземни сондажи) се предвиждат следните мерки срещу проникване на атмосферни води и защита срещу достъп на околния въздух: 
1. хидроизолация – външно по дъно и стени;
2. кондукторна тръба с херметизиращ фланец;
3. уплътняване на просвета между обсадната колона на сондажа и кондукторната тръба;
4. задължително уплътняване на всички отвори върху херметизиращия фланец, включително главите на болтовете за стягане на фланеца;
5. уплътнителен салник при пресичането на тръбопроводите с ограждащите стоманобетонови стени;
6. автоматичен обезвъздушител;
7. подов сифон, свързан към „S-образен“ воден затвор с височина 0,50 m;
8. плътен метален капак, изпитан и сертифициран по БДС ЕN 124 „Покрития за водоприемници и ревизионни шахти за транспортни и пешеходни зони“;
9. изпускателна вентилационна тръба, излизаща над терена и завършваща с фина решетка (мрежа).
(2) При реконструкции на съществуващи водовземни съоръжения (технически шахти над подземни сондажи) се предвиждат само практически приложимите мерки по ал. 1 за защита срещу достъп на околния въздух. 
(3) Вентилационните тръби на техническите шахти се оразмеряват за максималния дебит изпускан въздух през автоматичния обезвъздушител по проект на част „Отопление, вентилация и климатизация“ при спазване изискванията на действащите нормативни актове и на технологичното задание.
(4) При невъзможност за защита срещу достъп на околния въздух на водоснабдителните системи за населени места от V до VIII категория се посочват отделни местни кладенци (ако има подходящи) за работа при условията на инцидентно замърсяване на околната среда.
Раздел III
Водопроводи и съоръжения
Чл. 192. (1) При проектиране на нови, както и при реконструкция, основно обновяване или основен ремонт на външни довеждащи водопроводи и на водопроводни мрежи следва да се счита, че по предназначение те са водоплътни (херметични) при работните условия на натоварване и са защитени за експлоатация при работа в условията на инцидентно замърсяване на околната среда.
(2) Към водоснабдителните съоръжения, за чието обслужване е необходим персонал, се предвиждат мерки за защита срещу достъп на замърсен външен въздух в помещенията чрез:
1. уплътняващи врати и прозорци;
2. вентилационна инсталация, при която въздушният поток преминава през въздушен пречистващ филтър (защитен детоксикиращ абсорбционен филтър, базиран на активен въглен или друг високоефективен въздушен филтър) за пречистване на постъпващия в съоръжението външен атмосферен въздух;
3. подходящо уплътнени съдове (галони) за питейна вода за целите на покриване на питейните нуждите на персонала от вода в рамките за указаната продължителност на възможното замърсяване съгласно данните по чл. 188, ал. 2.
(3) Проектите по части „Архитектурна“, „Конструктивна“, „Електрическа“ и „ОВиК“ се разработват при спазване на изискванията на действащите нормативни актове за съответните части на проекта и на технологичното задание.
Чл. 193. (1) При проектиране на нови шахти на въздушници по водопроводната мрежа и безнапорни разпределителни шахти се предвиждат следните мерки срещу проникване на атмосферни води и защита срещу достъп на околния въздух:
1. хидроизолация – външно по дъно и стени;
2. уплътнителен салник при пресичането на тръбопроводите с ограждащите стоманобетонови стени;
3. подов сифон, свързан към „S-образен“ воден затвор с височина 0,50 m;
4. плътен метален капак, изпитан и сертифициран по БДС ЕN 124 „Покрития за водоприемници и ревизионни шахти за транспортни и пешеходни зони“;
5. изпускателна вентилационна тръба с обратна клапа и фина решетка (мрежа);
6. компенсираща вентилационна тръба с въздушен пречистващ филтър (защитен детоксикиращ абсорбционен филтър, базиран на активен въглен или друг високоефективен въздушен филтър) за пречистване на постъпващия в съоръжението външен атмосферен въздух.
(2) При реконструкции на съществуващи шахти на въздушници по външни водопроводи и безнапорни разпределителни шахти се предвиждат компенсираща вентилационна тръба с въздушен филтър и практически приложими мерки по ал. 1 за защита срещу достъп на околния въздух. 
(3) Вентилационните тръби на шахтите се оразмеряват за максималния дебит на изпускания и компенсиращ въздух по технологично задание към проекта по част „ОВиК“ при спазване изискванията на действащите нормативни актове.
(4) Допуска се шахтите на изпразнителите, удароубивателите и напорните разпределителни шахти да не бъдат защитени срещу достъп на околния въздух. 
Чл. 194. (1) Строителните отвори (външни и вътрешни врати, прозорци, отвори за преливни и изпразнителни тръби, вентилационна система и др.) на новопроектирани и съществуващи регулиращи водонапорни съоръжения се защитават срещу достъп на околния въздух за работа при условия на инцидентно замърсяване на околната среда.
(2) Уплътняващите външни и вътрешни врати и прозорци срещу достъп на околния въздух се определят по проект на част „Архитектура“ при спазване изискванията на действащите нормативни актове и на технологичното задание.
(3) Вентилационната система за подаване на външен въздух се оразмерява в съответствие с технологичното задание с дебит, равен на обема на водната и арматурната камера поотделно, и се предвижда въздушен пречистващ филтър (защитен детоксикиращ абсорбционен филтър, базиран на активен въглен или друг високоефективен въздушен филтър) за пречистване на постъпващия в съоръжението външен атмосферен въздух. При необходимост се проектира смукателно-нагнетателна вентилация по проект на част „ОВиК“ при спазване на действащите нормативни актове и на технологичното задание.
(4) На преливната система на регулиращите водонапорни съоръжения се предвижда воден затвор с височина най-малко 0,5 m.
Раздел IV
Помпени станции
Чл. 195. (1) Външните и вътрешните врати и прозорци, отвори за преливни и изпразнителни тръби, вентилационна система и други строителни отвори на новопроектираните и съществуващите помпени станции се проектират да осигуряват защита срещу достъп на околния въздух при условия на инцидентно замърсяване на околната среда.
(2) Уплътняващите външни и вътрешни врати и прозорци срещу достъп на околния въздух се определят по проект на част „Архитектура“ при спазване изискванията на действащите нормативни актове и на технологичното задание.
(3) Принудителната нагнетателно-смукателна вентилационна инсталация на защитените срещу достъп на околния въздух помпени станции се проектира по проект на част „ОВиК“ с кратност на въздухообмена, изчислен на база топлоотделяне от съоръженията при спазване изискванията на действащите нормативни актове и на технологичното задание.
(4) На отворите за постъпване на външен въздух по проект на част „ОВиК“ при спазване изискванията на действащите нормативни актове и на технологичното задание се предвиждат въздушни пречистващи филтри (защитен детоксикиращ абсорбционен филтър, базиран на активен въглен или друг високоефективен въздушен филтър) за пречистване на постъпващия в съоръжението външен атмосферен въздух.
Чл. 196. Всички помпени станции към водоснабдителните системи, проектирани за работа при условия на инцидентно замърсяване на околната среда, се осигуряват с двойно електрозахранване от два независими източника на електрическа енергия, като единият може да бъде дизел агрегат по проект част „Електрическа“ при спазване изискванията на действащите нормативни актове и на технологичното задание.
Раздел V
Пречиствателни станции
Чл. 197. (1) За работа при условията на инцидентно замърсяване на околната среда се проектират само пречиствателните станции за питейни води (ПСПВ) към водоснабдителни системи с водовземане от повърхностни водоизточници и неосигурени допълнителни независими подземни водоизточници с минимално водно количество съгласно изискванията на чл. 189 от тази глава. 
(2) В технологичните помещения на пречиствателната станция, за чието обслужване е необходим персонал, се предвиждат мерки за защита срещу достъп на околния въздух в тях чрез:
1. уплътняващи врати и прозорци;
2. вентилационна инсталация, при която въздушният поток преминава през въздушен пречистващ филтър (защитен детоксикиращ абсорбционен филтър, базиран на активен въглен или друг високоефективен въздушен филтър) за пречистване на постъпващия в съоръжението външен атмосферен въздух;
3. подходящо уплътнени съдове (галони) за питейна вода за целите на покриване на питейните нуждите на персонала от вода в рамките за указаната продължителност на възможното замърсяване съгласно данните по чл. 188, ал. 2.
(3) Уплътняващите външни и вътрешни врати и прозорци за защита срещу достъп на външен въздух в технологичните помещения се определят по проект на част „Архитектура“ при спазване изискванията на действащите нормативни актове и на технологичното задание.
(4) Принудителната нагнетателно-смукателна вентилационна инсталация на защитените срещу достъп на околния въздух помещения (съоръженията) се проектира в част „ОВиК“ в зависимост от температурата, въздухобмена и относителната влажност на въздуха по технологично задание. Отворите за постъпване на външен въздух се проектират с въздушен пречистващ филтър (защитен детоксикиращ абсорбционен филтър, базиран на активен въглен или друг високоефективен въздушен филтър) за пречистване на постъпващия в съоръжението външен атмосферен въздух. 
(5) Технологичните отпадъчни води се пречистват съгласно изискванията на тази наредба.
(6) Утайките от пречиствателната станция за питейни води, проектирани да работят в условия на инцидентно замърсяване на околната среда, се събират на предварително определени места на площадката в съответствие с изискванията на нормативните актове за управление на отпадъците.
Чл. 198. (1) В технологията за пречистване на водите в пречиствателните станции, които ще работят при условията на инцидентно замърсяване на околната среда и изискванията на чл. 189, се предвижда:
1. повишаване на дозите на използваните реагенти, както и времето за техния контакт с пречистваната вода съобразно определеното несъответствие на концентрациите на инцидентните замърсители по данните по чл. 188, ал. 2 спрямо характерните стойности за водата във водовземните съоръжения и съгласно указанията на производителя;
2. възможност за работа на допълнителни дозиращи устройства за подаване на повишени количества на разтвори на реагенти в точката за вливане в пречистената вода в съответствие с т. 1, включително цеховете за хлориране;
3. възможност за замяна на традиционните инертни филтриращи материали с филтриращи материали, които имат по-добри сорбционни свойства съгласно стандартите, посочени в приложение № 3 от настоящата наредба и добрата практика в тази област, с оглед селективно сорбиране на замърсителите;
4. площи за реагентите по т. 1 и филтърни материали по т. 3 като запас за продължителността на работа на ПСПВ в условия на инцидентно замърсяване на околната среда според данните по чл. 188, ал. 2 и в допълнение към определените площи на складовете за реагенти и филтърни материали за работа на ПСПВ при нормални условия.
(2) За работата на ПСПВ в условия на инцидентно замърсяване на околната среда се предвижда увеличаване на потреблението на електрическа енергия за работата на допълнителни дозиращи и други устройства, осигурено чрез електрозахранване от два независими източника на електрическа енергия по проект на част „Електрическа“ при спазване изискванията на действащите нормативни актове и на технологичното задание.
(3) Техническите мерки по предходните алинеи се определят с инвестиционния проект на пречиствателната станция, като в указанията за техническа експлоатация на станцията се включват и технологични указания за експлоатация при условия на инцидентно замърсяване на околната среда.
(4) Не се допуска на изхода на пречиствателната станция и на крана при потребителя да се подава питейна вода, съдържаща остатъци от реагенти, използвани по реда на ал. 1, в стойности над максимално допустимите съгласно Наредба № 9 от 2001 г.
Чл. 199. В случаите, когато за съществуваща ПСПВ не са предвидени мерки за работа при условията на инцидентно замърсяване на околната среда, се предвижда възможност за аварийно присъединяване на специализирани мобилни пречиствателни станции, осигуряващи количество на пречистените води по чл. 189.
Глава осма
ПЛОЩАДКИ, СЪОРЪЖЕНИЯ, КОНСТРУКЦИИ И ИНСТАЛАЦИИ. АВТОМАТИЗАЦИЯ И УПРАВЛЕНИЕ НА ВОДОСНАБДИТЕЛНИТЕ СИСТЕМИ
Раздел І
Площадки
Чл. 200. Площадките на пречиствателните станции и съоръженията на водоснабдителните системи се проектират при спазване на:
1. правилата и нормативите за отделните видове територии и устройствени зони;
2. изискванията за проектиране на санитарно-охранителните зони и хигиенните изисквания за здравна защита на селищната среда;
3. изискванията на технологията за пречистване на водите (за пречиствателните станции);
4. геоложките, хидрогеоложките условия и др.
Чл. 201. (1) Площадките по чл. 200 се изграждат по възможност върху:
1. пустеещи и слабопродуктивни терени, когато има такива;
2. терени с наклон, осигуряващ гравитачното движение на пречистените води и гравитачното отводняване на отпадъчните и повърхностните води;
3. незаливаеми терени.
(2) Площадките на пречиствателните станции и съоръженията на водоснабдителните системи се благоустрояват, осветяват и ограждат при спазване на санитарно-хигиенните изисквания и на изискванията за безопасни и здравословни условия на труд при експлоатацията. Спомагателни и/или обслужващи сгради се проектират при необходимост към отделни съоръжения в съответствие с изискванията за безопасност.
Раздел ІІ
Съоръжения и конструкции
Чл. 202. Съоръженията на водоснабдителните системи се разполагат така, че да осигуряват:
1. възможност за разширение и етапно строителство;
2. минимална дължина на техническите проводи (канали, дюкери, водопроводи, въздухопроводи и др.);
3. достъп на транспортните средства и механизацията за ремонт и обслужване;
4. минимални загуби на напор при съобразяване с естествения наклон на терена.
Чл. 203. За повишаване сигурността на работа на водоснабдителните системи в земетръсни райони с коефициент на сеизмичност Кс > 0,15 (референтно ускорение – agR > 0,15) се предвиждат следните мероприятия:
1. резервоарите се разполагат в противоположни участъци на водопроводната мрежа;
2. не се допуска изграждане на водонапорни кули;
3. резервоарите се разполагат отдалечени от водоснабдявания обект, извън разломните зони според микросеизмичното райониране;
4. хидрофорни уредби се проектират за обекти с разход на вода до 100 m3/h;
5. водоснабдителните системи се проектират с ниско налягане;
6. при тръбопроводи, които преминават през стени и основи на сгради, отворите се изпълняват с размери с 10 – 20 cm по-големи от диаметъра им, като пространството около тях се запълва с водоплътни еластични материали;
7. при тръбопроводи, които преминават през стените на резервоари и други съоръжения, се монтират салници.
Чл. 204. Допуска се допиране на ограждащите и носещите конструкции на пречиствателната станция със стените на вградените резервоари и други съоръжения след технико-икономическа обосновка.
Чл. 205. Подземните съоръжения се свързват с надземните части и изхода на сградата с открити стълби, обезопасени с парапети.
Чл. 206. За осигуряване на безопасност при пожар в сградите и съоръженията, които са елементи на водоснабдителните системи, се спазват правилата и нормите за пожарна безопасност.
Чл. 207. Хлораторните станции към пречиствателните станции и складовете за хлор и други реагенти, представляващи опасни вещества, се проектират, като се отчитат необходимите резервни обеми за преливане на тези вещества по автоматичен път от авариралите съдове.
Чл. 208. Откритите резервоари, чиято височина на стените е по-малка от 0,70 cm над нивото на терена, се обезопасяват с парапет с височина 0,9 m.
Чл. 209. Проектите по част „Конструктивна“ се разработват въз основа на технологично задание при спазване изискванията на нормативните актове за проектиране на строителни конструкции по отношение на предвидените съоръжения. 
Чл. 210. За преминаване на водопроводите през дилатационни фуги се предвиждат компенсатори, които осигуряват необходимата еластичност на връзката.
Раздел ІІІ
Инсталации. Автоматизация и управление
Чл. 211. Проектите по част „Електрическа“ (електроснабдяване, електрообзавеждане и електрически инсталации) се разработват въз основа на технологично задание и при спазване изискванията на съответните нормативни актове за електрическите уредби и електропроводните линии. 
Чл. 212. Технологичният контрол на водоснабдителните системи и съоръжения се осигурява със средства и прибори за постоянен и периодичен контрол.
Чл. 213. Системите за управление на технологичните процеси, степента и обемът на автоматизация се определят в зависимост от изискванията на заданието за изработване на инвестиционния проект и съобразно условията за техническа експлоатация.
Чл. 214. Проектите по част „Топлоснабдяване, отопление, вентилация и климатизация“ се разработват въз основа на техническо задание и при спазване изискванията на съответните нормативни актове.
ЧАСТ ТРЕТА
ИЗГРАЖДАНЕ, ВЪВЕЖДАНЕ В ЕКСПЛОАТАЦИЯ И ТЕХНИЧЕСКА ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА ВОДОСНАБДИТЕЛНИТЕ СИСТЕМИ
Глава девета
ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
Чл. 215. (1) Водоснабдителните системи се изграждат и въвеждат в експлоатация етапно или цялостно в съответствие със строителните книжа, издадени при условията и по реда на ЗУТ и при спазване изискванията на правилата и нормативите на тази наредба.
(2) Водоснабдителните системи се изграждат при спазване изискванията на Наредба № 2 от 2004 г. за минималните изисквания за здравословни и безопасни условия на труд при извършване на строителни и монтажни работи (ДВ, бр. 37 от 2004 г.) и на специфичните изисквания, посочени в плана за безопасност и здраве.
(3) При изграждането на сградите и съоръженията на водоснабдителните системи освен изискванията на тази наредба се спазват и изискванията на нормативните актове, в които са определени правилата при изпълнението на СМР и приемането на съответните видове строителни конструкции.
(4) Довършителните работи и изолациите на основните и спомагателните сгради и съоръжения се изпълняват в съответствие с изискванията за влагоустойчивост и корозионоустойчивост.
Чл. 216. (1) Преди започване изграждането на елементите на водоснабдителните системи се осъществяват входящ контрол на предвидените с проекта строителни продукти, устройства и съоръжения, проверка на документите за удостоверяване на съответствието със основните изисквания към строежите и техническата документация.
(2) Не се допуска използването на строителни продукти с технологични дефекти, пукнатини и отклонения от допустимите стойности, посочени в техническите им спецификации.
Чл. 217. При приемането на завършените СМР на елементите на водоснабдителните системи се извършват необходимите огледи и изпитвания за удостоверяване на съответствието им с издадените строителни книжа и правилата за изпълнение на СМР, като се съставят необходимите актове и протоколи съгласно Наредба № 3 от 2003 г. за съставяне на актове и протоколи по време на строителството (ДВ, бр. 72 от 2003 г.).
Чл. 218. Разрешаването на ползването на водоснабдителните системи и определянето на гаранционните срокове за изпълнени СМР, съоръжения и строителни обекти за отстраняване на скрити дефекти след приемането и въвеждането им в експлоатация се извършват при условията и по реда на Наредба № 2 от 2003 г. за въвеждане в експлоатация на строежите в Република България и минимални гаранционни срокове за изпълнени строителни и монтажни работи, съоръжения и строителни обекти (ДВ, бр. 72 от 2003 г.).
Чл. 219. Техническите актове и протоколи за приемане и въвеждане в експлоатация се съставят преди пускането на отделен елемент на водоснабдителната система в пробна експлоатация.
Чл. 220. Елементите на водоснабдителните системи се дезинфекцират преди въвеждането им в експлоатация.
Чл. 221. (1) Параметрите на елементите на водоснабдителната система, които са предвидени в проекта, реализирани при изграждането и приети при въвеждането в експлоатация, се поддържат чрез техническа експлоатация в процеса на нормална експлоатация на системата.
(2) Собственикът на водоснабдителната система определя лицата, които носят отговорност за техническата експлоатация на отделни нейни елементи.
(3) По време на техническата експлоатация на водоснабдителната система се създава система за техническо обслужване и ремонт на оборудването, за което се води съответна техническа документация.
(4) При техническата експлоатация на водоснабдителните системи се спазват изискванията на Наредба № 9 от 2004 г. за осигуряване на здравословни и безопасни условия на труд при експлоатация и поддържане на водоснабдителни и канализационни системи (ДВ, бр. 93 от 2004 г.).
Глава десета
ИЗГРАЖДАНЕ, ИЗПИТВАНЕ И ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА ВОДОВЗЕМНИ СЪОРЪЖЕНИЯ
Раздел І
Изграждане на съоръжения за водовземане от подземни води
Чл. 222. (1) Изграждането на подземната част на съоръжения за подземни води, предназначени за водовземане или за изкуствено подхранване на подземните води, се извършва при условията и по реда на Наредба № 1 от 2007 г. за проучване, ползване и опазване на подземните води.
(2) Надземната част (шахтите) на съоръженията за подземни води по ал. 1 се изгражда в съответствие с издадените строителни книжа, правилата и нормативите на тази наредба и на нормативните актове, с които се определят правилата при изпълнение на строителните и монтажните работи на видовете строителни конструкции.
Чл. 223. (1) При изграждане на надземната част на тръбни кладенци се осигурява:
1. устието на тръбния кладенец да е с височина не по-малко от 0,2 m над дъното на шахтата;
2. ненарушаване на целостта на обсадните тръби и тяхната циментация;
3. изолация за предотвратяване проникването на повърхностни води в шахтата и около устието на тръбния кладенец.
(2) Изискването по ал. 1, т. 2 не се прилага, когато дъното на шахтата е разположено под земната повърхност. В тези случаи след отстраняване на обсадните тръби, разположени над предвидената височина на устието на тръбния кладенец, се осигурява хидроизолация на тръбите преди изграждане на шахтата.
Чл. 224. При изграждане на надземната част на шахтови кладенци и на шахтата за разполагане на средствата за измерване на черпените водни обеми се осигурява:
1. ненарушаване на изпълнената хидроизолация около бетонните пръстени в най-горната част на кладенеца;
2. водонепропусклива настилка в съответствие с проектните изисквания.
Чл. 225. При изграждане на хоризонтални дренажи се спазват следните изисквания:
1. за недопускане на проникването на повърхностни води над чакълената засипка на дренажните тръби се изграждат хидроизолация от трамбована глина с дебелина 20 – 40 cm, бетонна плоча с дебелина не по-малка от 10 cm или водонепропусклива изолация от подходящ изкуствен материал;
2. при опасност от заливане с повърхностни води се изгражда насип над дренажния канал с височина най-малко 0,5 m над земната повърхност и по 5 m встрани от оста на канала, който се затревява;
3. около ревизионните шахти се изгражда водонепропусклива настилка съгласно проектните изисквания;
4. за всички шахти се осигурява вентилация съгласно проектните изисквания.
Чл. 226. При изграждането на събирателната шахта за приемане на водата от каптажи на извори се спазват следните изисквания:
1. изкопните работи започват с направата на отточния канал;
2. върху и отстрани на шахтата се изгражда хидроизолация от трамбована глина с дебелина 50 cm, която се покрива със земен насип с подходящ наклон.
Раздел ІІ
Изграждане на съоръжения за водовземане от повърхностни води
Чл. 227. (1) Подземните части на помпените станции и на бреговите водовземни кладенци, предназначени за събиране на вода, се изпълняват в открити изкопи чрез спускане или чрез кесони.
(2) В зависимост от хидрогеоложките условия и начините за изпълнение, определени в проекта, се прилагат открито водоотвеждане, изкуствено понижаване на нивото на почвените води, замразяване на почвата, шпунтово ограждане и изкуствено укрепване на почвата.
(3) Изкопите се оформят, нивелират и приемат с акт за приемане на земната основа. В акта се отразяват действителните коти на изпълнените изкопни работи след изпитване на издръжливостта на почвата.
Чл. 228. При открито водоотвеждане водата от изкопа се изпомпва непрекъснато до пълно и окончателно изграждане на подземните части на съоръжението.
Чл. 229. (1) Полагането на гравитачни или сифонно действащи тръбопроводи, съединяващи водоприемника с помпената станция или с бреговия кладенец, се определя в съответствие с проекта и при спазване изискванията на глава четиринадесета.
(2) Гравитачните или сифонно действащите тръбопроводи на водохващащите съоръжения в границите на водната им част от водоприемника се полагат чрез спускане на тръбопровода от плаващи или стационарни опори чрез свободно потопяване или чрез отбивни стени.
(3) Спускането и укрепването на тръбопроводите в границите на водната им част се определят в съответствие с проектните изисквания.
Чл. 230. Тръбопроводът на водохващащо съоръжение за полагане в подводна траншея се подготвя преди изкопаването й и се полага веднага след проверка на нейната годност.
Чл. 231. Преди започване изграждането на основата на речни водоприемници се проверяват пикетажните оси на водоприемниците и котировката на временните репери, като при необходимост речното дъно се почиства и удълбочава.
Чл. 232. (1) След изграждане на настилка под водоприемника се извършват контролни водолазни проверки чрез измерване на широчината, дължината и напречния наклон на настилката.
(2) Допустимото отклонение на изградената настилка от проектната й повърхност е до 30 mm.
Раздел ІІІ
Изпитване на водовземни съоръжения
Чл. 233. (1) Изпитване на водовземни съоръжения се извършва след завършване на всички СМР, преди присъединяването им към водопроводната система.
(2) Изпитването включва предексплоатационно черпене на разрешените денонощни и максимални количества с монтираното оборудване за експлоатация на съоръженията. За проведеното изпитване се съставя протокол.
Чл. 234. (1) Когато водовземното съоръжение е предназначено за питейно-битово водоснабдяване на урбанизирана територия или за самостоятелно питейно-битово водоснабдяване, в края на предексплоатационното черпене се вземат проби за химичен, микробиологичен и радиологичен анализ за качествата на водата, която ще бъде подавана във водоснабдителната система.
(2) Анализът на пробите по ал. 1 се извършва, както следва:
1. за водовземни съоръжения от подземни води – по микробиологични, химични и радиологични показатели, определени в Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели;
2. за водовземни съоръжения от повърхностни води – по химични и микробиологични показатели в съответствие с изискванията на Наредба № 12 от 2002 г. за качествените изисквания към повърхностни води, предназначени за питейно-битово водоснабдяване, и по радиологични показатели съгласно Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели.
(3) Анализите се извършват от акредитирани лаборатории по БДС EN ISO/IEC 17025 „Общи изисквания относно компетентността на лабораториите за изпитване и калибриране“ или други еквивалентни международно признати стандарти.
Раздел ІV
Приемане, въвеждане в експлоатация и техническа експлоатация на водовземни съоръжения
Чл. 235. (1) При приемането на водовземните съоръжения се проверява съответствието им с издадените строителни книжа.
(2) Водовземните съоръжения се приемат само след завършване на всички СМР и след разглобяване на временните защитни съоръжения.
(3) При приемането се проверяват:
1. заповедната книга на строежа;
2. констативният акт за установяване годността на строежа;
3. актовете и протоколите, съставени по време на строителството;
4. водонепропускливостта на стените, фугите, шевовете и свързванията на всички части на съоръженията, разположени под нивото на подземните или речните води;
5. плътността на съединенията на тръбопроводите;
6. степента на уплътнение на дигите и насипните площадки.
Чл. 236. Документацията за изграждане и приемане на подземната част на съоръжение за подземни води, съставена съгласно изискванията на Наредба № 1 от 2007 г. за проучване, ползване и опазване на подземните води, е неразделна част от издадените строителни книжа за водовземното съоръжение.
Чл. 237. (1) По време на техническата експлоатация на водовземните съоръжения се води дневник, в който се вписват всички изменения, настъпили в процеса на експлоатация, както и необходимостта от текущи или основни ремонти.
(2) При техническата експлоатация се извършват периодични и/или непрекъснати измервания на дебита и на качествените показатели на водата, като при констатиране на отклонения се провеждат санитарно-технически мероприятия в зависимост от вида на водоизточника и установените замърсители.
(3) При недопустими отклонения водовземното съоръжение се изключва от работа.
Глава единадесета
ИЗГРАЖДАНЕ, ИЗПИТВАНЕ И ВЪВЕЖДАНЕ В ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ ЗА ПРИРОДНИ ВОДИ
Чл. 238. (1) Основните и спомагателните съоръжения и тръбопроводи, спомагателните и обслужващите сгради на площадката на пречиствателната станция за питейни води се изграждат в съответствие с издадените строителни книжа, правилата и нормативите на тази наредба и нормативните актове, с които се определят правилата при изпълнението на СМР на видовете строителни конструкции.
(2) Съоръженията и канализационните колектори за отвеждане на битови или технологични отпадъчни води се изграждат в съответствие с издадените строителни книжа, правилата и нормативите на Наредба № РД-02-20-8 от 2013 г. за проектиране, изграждане и експлоатация на канализационни системи, както и нормативните актове, с които се определят правилата при изпълнението на СМР на видовете строителни конструкции.
Чл. 239. (1) Преди въвеждането в експлоатация на пречиствателни станции за питейни води се извършва хидравлично изпитване на съоръженията след завършване на всички СМР и при достигане на проектната якост на бетона (за бетоновите съоръжения). На хидравлично изпитване се подлагат отделни съоръжения, участъци от тръбопроводи, канали и други в съответствие с изискванията на техническите указания в проекта за въвеждане в експлоатация. Преди започване на изпитването изградените основни и спомагателни съоръжения, тръбопроводи и канали се почистват от строителни отпадъци.
(2) Когато в проекта не е обосновано друго, се провеждат следните изпитвания:
1. хидравлично изпитване на обемните безнапорни водосъдържащи съоръжения за доказване на водоплътност по реда на раздел II от глава четиринадесета;
2. хидравлично изпитване на тръбопроводи и прилежащи арматури за доказване на якост и водоплътност по реда на раздел IV от глава тринадесета;
3. хидравлично изпитване на помпени станции по реда на глава дванадесета;
4. хидравлично изпитване на канализационни колектори и прилежащи съоръжения по реда на изискванията на Наредба № РД-02-20-8 от 2013 г. за проектиране, изграждане и експлоатация на канализационни системи.
(3) За съоръжения, чиято експлоатация е свързана с вода с непитейни качества, се допуска изпитванията по ал. 2, т. 1 да се извършват с природна вода от най-близкия подходящ водоизточник.
(4) Съоръженията се засипват след успешно проведени изпитвания.
(5) При изпитването на резервоари, предназначени за съхранение на агресивни течности и химични реагенти, не се допускат филтрационни загуби. 
(6) При изпитването на открити съоръжения се отчита допълнително загубата на вода от изпарения на откритата водна повърхност.
(7) Изпитването на филтърните дренажни системи на якост и водоплътност се извършва според изискванията на производителя. Изпитването на филтърните дренажни системи се извършва преди изпитването по ал. 2, т. 1.
(8) При високи нива на подземните води се предвиждат мерки за понижаването им в района на съоръжението или за защита от изплуване чрез затежняване.
(9) При наличие на агресивни и корозионно активни подземни води се предвиждат мерки за защита на стоманените и бетоновите части на съоръженията, попадащи под нивото на подземните води.
Чл. 240. (1) Корпусите на напорните филтри се изпитват на якост и водоплътност преди запълването им с филтрационните материали.
(2) При запълване на филтъра с вода въздухът от него се отстранява напълно.
(3) Пробното налягане при изпитване на корпуса на филтъра на якост се приема равно на работното налягане, увеличено с коефициент 1,5.
(4) Изпитването на корпуса на якост е проведено успешно, ако при пробното налягане в продължение на 10 min не се открият изтичания и разрушения.
(5) Пробното налягане при изпитване на корпуса на напорния филтър на водоплътност се приема равно на работното налягане, увеличено с 0,5 MPa. Изпитването е проведено успешно, ако в продължение на 24 часа не се открият изтичания и налягането не спадне с повече от 0,05 МРа.
Чл. 241. (1) След успешно изпитване на филтрационната дренажна система и на корпуса на безнапорните филтри или на корпуса на напорните филтри те се зареждат с филтърен материал. След засипването на филтърния материал се проверява неговата хоризонталност.
(2) След извършване на проверката по ал. 1 се прави пробно промиване на филтъра с интензивност в съответствие с проектните изисквания.
Чл. 242. (1) При приемането на пречиствателната станция за природни води се извършва комплексна оценка за нейното изпълнение в съответствие с изискванията на издадените строителни книжа и за готовността за въвеждането й в техническа експлоатация.
(2) При приемането на пречиствателната станция за природни води се проверяват:
1. заповедната книга на строежа;
2. констативният акт за установяване годността на строежа;
3. генералният план на площадката с нанесени подземни технически проводи;
4. актовете и протоколите, съставени по време на строителството;
5. съответствието с издадените строителни книжа на съоръженията, сградите, оборудването, тръбопроводите, електрическите, отоплителните и вентилационните инсталации, контролно-измервателните прибори и автоматиката;
6. хоризонталността на ръбовете на стените на струенасочващите прегради и на други части на съоръженията, през които водата прелива при експлоатацията им;
7. правилното поставяне на елементите, през които водата постъпва в паралелно работещите съоръжения, както и на елементите за постъпване на водата в отделните съоръжения;
8. документите за удостоверено съответствие на всички вложени продукти със съществените изисквания към тях.
Чл. 243. (1) При приемането на пречиствателната станция за природни води за синхронизиране на работата на пречиствателните съоръжения се провежда 72-часова проба за хидравлична проводимост при експлоатационни условия, за което се съставя протокол.
(2) След успешно проведена 72-часова проба съоръженията и тръбопроводите се дезинфекцират с биоциди от продуктов тип 4 по реда на Регламент (ЕС) № 528/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2012 г. относно предоставянето на пазара и употребата на биоциди (OB, L 167 от 2012 г.) с концентрация и време за контакт съгласно указанията на производителя, но не по-малко от 6 h. 
(3) При основни ремонти и реконструкции на отделни съоръжения и водопроводи, ако не е указано друго в проекта, промиването и дезинфекцията се извършват съгласно приложение № 14.
(4) Пречиствателният ефект се доказва след най-малко 48-часова пробна експлоатация на пречиствателната станция, като се вземат проби за анализ на качествата на пречистената вода в присъствието на представител на органите за здравен контрол. За резултатите от анализа на водата се съставя протокол.
Чл. 244. (1) При техническата експлоатация на пречиствателната станция се организира необходимата документирана и работеща система за контрол на техническото състояние и за ремонтно обслужване на всички нейни части.
(2) Състоянието на резервните хлоратори се проверява периодично или се прилага режим на работа с редуване на наличните хлоратори.
Глава дванадесета
ИЗГРАЖДАНЕ, ИЗПИТВАНЕ И ВЪВЕЖДАНЕ В ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА ПОМПЕНИ СТАНЦИИ
Чл. 245. Помпената станция се изгражда в съответствие с издадените строителни книжа, правилата и нормативите на наредбата и нормативните актове за правилата за изпълнение на видовете строителни конструкции.
Чл. 246. (1) При приемането на помпената станция се проверяват:
1. констативен акт за установяване годността на строежа;
2. заповедна книга на строежа;
3. генерален план на площадката с нанесените подземни технически проводи;
4. одобрен инвестиционен проект за отделните сгради и съоръжения, за оборудването, тръбопроводите, електроснабдяването, отоплението, вентилацията и автоматизацията;
5. актове и протоколи, съставени по време на строителството;
6. протоколи от изпитванията на арматурите и тръбопроводите;
7. съответствие с проекта на монтирани тръбопроводи, помпени агрегати, арматури, контролно-измерватели прибори и автоматика;
8. характеристики и параметри на монтирани работни и резервни помпени агрегати, контролно-измервателни прибори и автоматика и на подемно-транспортните устройства за съответствието им с проекта;
9. съответствие с проекта на удароубивателите, отоплението, вентилацията и осветлението на машинната зала;
10. документи за удостоверено съответствие на всички вложени продукти със съществените изисквания към тях.
(2) Всяка помпа трябва да бъде изпитана на пълно натоварване (при необходимост чрез отклонение за изпитване, свързано към подаващата страна на помпата), при което да показва стойностите за налягане и дебит, посочени на маркировката, като се вземат предвид загубите на налягане в захранващата тръба и арматурите между източника и измервателното устройство.
(3) Тръбната система в сградите на помпените станции се изпитва съгласно изискванията за изпитване и въвеждане в експлоатация на водопроводи.
(4) Помпената станция се приема в експлоатация след извършване на 72-часова проба при експлоатационни условия, ако нейната работа съответства на проектните изисквания, за което се съставя протокол.
Чл. 247. За нормалната техническа експлоатация на помпената станция се организира документирана система за техническо и ремонтно обслужване.
Глава тринадесета
ПОЛАГАНЕ, МОНТАЖ, ИЗПИТВАНЕ, ПРИЕМАНЕ И ВЪВЕЖДАНЕ В ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА ВОДОПРОВОДИ
Раздел І
Общи изисквания
Чл. 248. Тръбопроводите се полагат и монтират в съответствие с издадените строителни книжа, правилата и нормативите на тази наредба и указанията на производителя за полагане, монтаж и изпитване на тръбите.
Чл. 249. Тръбопроводните части се транспортират и складират в съответствие с указанията на производителя така, че да се избегнат взаимодействия с опасни вещества, замърсявания и повреди.
Раздел ІІ
Траншейно полагане и монтаж
Чл. 250. При извършване на изкопни работи за полагане на тръби се спазват нормативните изисквания за отстояния от фундаменти, подземни съоръжения и технически проводи и се вземат необходимите мерки срещу нанасяне на щети върху тях.
Чл. 251. (1) При определяне на размерите на траншеята за полагане на тръбите и нейното оформяне, както и при определяне височината на засипване се спазват проектните изисквания. При траншейно полагане на водопроводите минималната широчина на траншеята следва да е съобразена с изискванията на приложение № 15. Всички отклонения от проекта се съгласуват с проектанта.
(2) Преди полагането на тръбите се проверяват дълбочината на полагане, откосите, широчината и състоянието на дъното на изкопа.
Чл. 252. (1) Основата на траншеята се оформя с оглед безпрепятствено полагане на тръбите по цялата им дължина. При необходимост се извършват вкопавания за връзките.
(2) Когато дъното на траншеята е подходящо и може да служи за основа на тръбите, то се оформя в съответствие с надлъжния профил на тръбопровода и при необходимост се уплътнява.
(3) Когато дъното на траншеята не е подходящо за основа на тръбите (състои се от камъни, скали, неустойчиви или льосови почви), траншеята се изкопава на по-голяма дълбочина в зависимост от материала на тръбите и външната им защита. Отстранената излишна почва се заменя с подходяща съгласно проекта, която се оформя в съответствие с надлъжния профил на тръбопровода и се уплътнява.
(4) Когато основите за полагане на тръбите са неустойчиви или льосови почви, се вземат специалните мерки в съответствие с проекта и при спазване изискванията на глава петнадесета.
(5) При траншейно полагане на тръбопроводи под нивото на подземните води, ако е необходимо, се вземат мерки за понижаване нивото на подземните води (чрез допълнителни дренажи или други мерки) или тръбопроводите се затежняват, за да се предотврати възможността от изплуване или деформиране.
(6) При наличие на участъци от водопроводите и съоръженията под нивото на корозионно активни и агресивни подземни води се вземат мерки за защита на тръбопроводите и на бетона на съоръженията от агресивното въздействие на подземните води.
Чл. 253. Тръбите преминават през стените на съоръженията по подходящ начин, така че да се осигури водоплътността на съоръжението и да се предотвратят недопустими натоварвания върху тръбите или съоръженията.
Чл. 254. (1) Тръбите, фасонните части и арматурите се свързват така, че тръбопроводът да е водонепропусклив и да издържа на работните натоварвания.
(2) Опорните блокове се изграждат така, че тръбната връзка при възможност да остава свободна.
(3) Тръбите се заваряват от квалифициран персонал, като се използват заваръчна техника и методи, одобрени от производителя на съответните видове тръби и фасонни части.
(4) При свързването на тръбите се използват смазки за контакт с питейна вода.
Чл. 255. (1) Нарушени изолационни покрития върху тръбите и фасонните части се възстановяват и нанасят на места, където покритието е нарушено, съгласно указанията на проектанта и в съответствие с техническата спецификация на тръбите.
(2) Когато тръбите са с пластмасово покритие, се вземат мерки за предпазването им от контакт с остри камъни или други твърди образувания по траншеята, както и за недопускане на продължително топлинно въздействие на топлопроводи и контакт с опасни вещества.
Чл. 256. (1) Когато се предвижда изпитване на външните антикорозионни покрития или когато водопроводите са метални с електроизолационно покритие и за тях е предвидена катодна защита, покритието се изпитва с електроконтролна апаратура.
(2) Напрежението за изпитване се определя в проекта в зависимост от вида и дебелината на покритието.
(3) Всички открити дефекти се отстраняват съгласно изискванията на техническата спецификация на тръбите, като възстановената област се изпитва повторно.
(4) За резултатите от проведеното изпитване се съставя протокол.
Чл. 257. (1) Нарушенията на вътрешното покритие или на облицовката на тръбите и фасонните части се възстановяват в съответствие с указанията на производителя.
(2) Вътрешното покритие или облицовката на тръбите и фасонните части се изпълняват така, че да отговарят на изискванията за безопасност на продуктите (материалите), които са в контакт с вода, предназначена за питейно-битови цели.
Чл. 258. Шахтите на водопроводите се изграждат при спазване изискванията на проекта.
Чл. 259. При изграждане на водопроводи под елементи на транспортната техническа инфраструктура се осигурява необходимата устойчивост срещу пропадане на съоръженията.
Чл. 260. (1) Преди полагането на тръбопроводи през водно препятствие се извършват контролни измервания на дълбочината на дъното и се установява съответствието между действителните и проектните коти по проектното трасе на подводната траншея.
(2) При значителни отклонения между действителните и проектните коти на дъното на водното препятствие и при недостатъчен защитен почвен слой се спазват изискванията на проекта по отношение на височината на защитния слой.
Чл. 261. (1) Дюкерите през реки и дерета се изграждат по време на най-ниските водни стоежи.
(2) Дюкерите се затежават с допълнителни товари, свързани с тръбите, за противодействие срещу изплуване.
Чл. 262. (1) Тръбите се засипват чрез полагане на пластове от подходящи материали: долна част на основата, горна част на основата, странична засипка и първоначална обратна засипка, в съответствие с приложение № 11.
(2) Качеството и степента на уплътняване на материала за засипване на тръбите се определят в съответствие с проекта в зависимост от местоположението на тръбопровода (зелена площ, пътно платно, промишлена площадка и др.).
(3) За нуждите на техническата експлоатация на водопроводите се предвиждат средства за тяхното трасиране и обозначаване с цел проследяване и/или откриване.
(4) След основното засипване и преди окончателното възстановяване на горната повърхност на изкопа, в който е положен водопроводът, се поставят предупредителни ленти за обозначаване и предпазване на водопровода.
Раздел ІІІ
Безтраншейно полагане
Чл. 263. Преди безтраншейно полагане на тръбопровод:
1. се определя местоположението на съществуващите подземни мрежи и съоръжения на техническата инфраструктура по проектното трасе на полагания водопровод;
2. се вземат предвид следните технически характеристики на тръбите:
а) вътрешни и външни диаметри;
б) дължина;
в) допустими експлоатационни натоварвания;
г) вид и изпълнение на тръбопроводните връзки;
д) допустим радиус на кривина или ъглово отклонение на тръбопроводните връзки;
3. се извършват необходимите геоложки проучвания за вида и параметрите на земните слоеве по проектното трасе на водопровода, като се избира подходящ метод за неговото прокарване и безпрепятствено изпълнение.
Чл. 264. (1) Главните и междинните шахти за безтраншейно полагане на тръбопроводите се проектират и конструират така, че да издържат на статичните и динамичните натоварвания при прокарването.
(2) Местоположението на главните шахти се съобразява с местата на свързванията със съществуващ водопровод и/или с промяна на трасето на тръбопровода.
(3) Местоположението на междинните шахти/отвори се съобразява с местата на свързванията със съществуващ водопровод и/или с промяна на трасето, както и с възможностите на избраната технология за максимална дължина на проходката без междинна шахта.
Чл. 265. (1) За безтраншейно полагане на тръбопроводите се предвиждат методи, които не водят до загуби на земни слоеве и на отклонения от проектното трасе на тръбопровода.
(2) При определяне на метода за безтраншейно полагане се отчитат:
1. необходима точност на полагане;
2. местоположение на съседни технически проводи и съоръжения на техническата инфраструктура;
3. външен диаметър, материал и якостни характеристики на тръбите за полагане;
4. дължина на прокарване;
5. земни условия;
6. наличие на подземни води;
7. минимално земно покритие на тръбопровода.
Чл. 266. (1) По време на изграждане на тръбопровода се регистрират и документират, ако е приложимо, направлението, дължината и дълбочината на полагане, както и корекциите на управлението (при управляемите методи).
(2) Максималният интервал на регистриране при управляемо хоризонтално сондиране е 1,0 m, а при останалите методи – едно регистриране на една тръба.
Чл. 267. В случай, когато прокарването се ръководи от лазерна или друга оптична система, тя се монтира така, че да не се влияе от движенията, породени вследствие на прокарването.
Чл. 268. (1) Максимално допустимите отклонения от посоката и дълбочината на полагане се определят в проекта за безтраншейно полагане в зависимост от изискванията за експлоатация и поддържане, наклона на тръбопровода, възможностите на метода за прокарване, подземните мрежи и съоръжения на техническата инфраструктура и геоложките условия.
(2) Отклонения от проектното трасе на тръбопровода при безтраншейното му полагане се отбелязват по време на прокарването. Не се допуска превишаване на проектните допустими стойности.
Раздел ІV
Изпитване
Чл. 269. (1) Водопроводът се подлага на изпитване по хидравличен начин за доказване на якостта и водоплътността след подробен оглед за установяване съответствието на изпълнението на водопровода, на връзките и извършените укрепвания с издадените строителни книжа.
(2) Безтраншейно положеният водопровод се изпитва преди засипване на главните и междинните шахти.
(3) Изпитванията се правят, преди да се монтират арматурите (хидранти, регулиращи вентили и др.). На местата на арматурите се поставят глухи фланци. Спирателните кранове на водопровода трябва да са отворени по време на изпитването. Използването им в затворено положение като граница на участък се допуска само ако номиналното налягане на спирателния кран е по-голямо от налягането на изпитване.
(4) Откритите участъци от водопровода трябва да се защитят от пряко слънчево лъчение чрез покриване.
(5) При пластмасови тръбопроводи трябва да се обърне внимание температурата на външната стена на тръбата да не надхвърля 20 °С по време на всички етапи на изпитването.
Чл. 270. (1) Водопроводът се изпитва цялостно или на участъци.
(2) По време на изпитването на водопровода се вземат мерки за подаване и изпускане на необходимото водно количество без каквито и да е затруднения.
Чл. 271. (1) Преди изпитването на тръбопровода се извършва проверка за спазването изискванията на нормативните актове за безопасни и здравословни условия на труд.
(2) В изкопите се забранява извършването на работи, които не са пряко свързани с изпитването на тръбопроводите.
Чл. 272. (1) Преди изпитването се укрепват глухите фланци и другите временно монтирани фасонни части на тръбопровода.
(2) Не се допуска отстраняване на временно монтираните опори и укрепвания в краищата на изпитвания участък преди окончателно спадане на налягането след изпитването.
Чл. 273. (1) Преди изпитванията на налягане се извършва проверка на устройствата за изпитване по отношение на тяхното калибриране, годност за работа и съвместимост с водопроводите.
(2) Преди изпитването трябва да бъдат отстранени всякакви видове отпадъци и чужди предмети от водопровода.
(3) Преди изпитванията на налягане на местата на възможното събиране на въздух се поставят отклонения със спирателни кранове за изпускане на въздух или други устройства със същата цел.
(4) Тръбопроводът се пълни бавно с вода при отворени устройства за изпускане на въздуха. Препоръчва се водното количество, с което се пълни водопроводът, да е по-малко от 10 % от оразмерителното водно количество.
(5) Тръбопроводът се изпитва на налягане при затворени устройства за обезвъздушаване и отворени междинни арматури на изпитвания участък.
(6) По време на всички етапи от изпитването се спазва проектната последователност.
(7) След изпитването налягането в тръбопровода се понижава бавно до атмосферното налягане и тръбопроводът се изпразва при отворени въздушни устройства.
(8) При изпитване на тръбопровода се използва питейна вода, освен ако в проекта не е предвидено друго.
Чл. 274. (1) Продължителността на предварителното изпитване се определя съгласно проектните изисквания.
(2) Налягането на изпитване е съгласно проектните изисквания.
(3) При поява на недопустими промени в състоянието на леглото в част от тръбопровода и/или на течове предварителното изпитване се прекратява, налягането в изпитвания участък се изравнява с атмосферното налягане и дефектите се отстраняват.
(4) Предварителното изпитване е проведено успешно, ако няма видими дефекти или признаци на водопропускливост.
Чл. 275. (1) Подводно полаганите тръбопроводи се подлагат на предварително изпитване на два етапа:
1. върху бермата на изкопа – след заваряване на тръбите;
2. в дъното на траншеята – след проверка за правилно полагане в траншеята и преди засипването.
(2) Предварително изпитване на тръбопроводи при преминаването им под елементи на транспортната инфраструктура се извършва след полагане на тръбопровода в кожух или в колекторен тунел преди запълването им до проектната кота и засипване на работните и приемните изкопи.
Чл. 276. Тръбопроводът се изпитва на спад на налягане, ако това се изисква с проекта.
Чл. 277. (1) Не се разрешава основно изпитване на тръбопровода да се извършва преди предварителното му изпитване.
(2) Методът за провеждане на основното изпитване на тръбопровод се определя съгласно проектните изисквания.
(3) В случай че загубите на вода надвишават определените стойности или се открият дефекти, изпитваният участък се проверява, дефектите се отстраняват и изпитването се повтаря, докато загубите спаднат под определените стойности.
Чл. 278. В случаи, когато тръбопроводът е разделен на участъци за изпитване и резултатите от изпитванията на всички участъци са в пределно допустимите стойности, цялата система се подлага на окончателно изпитване под налягане, равно на работното, за не по-малко от 2 часа, освен ако не е предписано друго.
Чл. 279. За резултатите от проведеното изпитване се съставя протокол. 
Раздел V
Приемане и въвеждане в експлоатация
Чл. 280. При приемане на водопровод се проверява:
1. констативен акт за установяване годността на строежа;
2. заповедна книга на строежа;
3. актове и протоколи, съставени по време на стрителството;
4. тръбопроводът, компенсаторите, шахтите и всички достъпни за преглед елементи;
5. коти на надлъжния профил на тръбопровода;
6. всички арматури, вкл. хидрантите, за правилното им функциониране и съответствие с издадените строителни книжа;
7. протоколи от проведените изпитвания на тръбопровода;
8. протоколи от лабораторни проби;
9. документ от Агенцията по геодезия, картография и кадастър за геодезично заснет и нанесен провод в подземния кадастър или документ от общинската администрация за предоставени данни в необходимия вид и обем за отразяване на водопровода в кадастралния план;
10. документи за удостоверено съответствие на всички вложени продукти със съществените изисквания към тях;
11. данни за водопровода (инструкции за експлоатация, поддържане и обслужване на отделните части от системата, мерки срещу замръзване, корозия, замърсяване или предотвратяване застоя на водата в тръбопроводи с малка хидравлична проводимост и др.).
Чл. 281. (1) Нов водопровод, както и водопровод след основен ремонт, основно обновяване или реконструкция се промива и дезинфекцира преди въвеждането в експлоатация.
(2) Водата, която се използва за промивка и дезинфекция, трябва да бъде с качества на питейна вода.
Чл. 282. (1) Дезинфекцираният водопровод или съоръжението задължително се изолират от действащите части на водопроводната система. 
(2) В случаите на полагане на къси водопроводи и при сградни отклонения с DN < 80 mm и с дължина не по-голяма от 100 m се допуска да не се спази изискването по ал. 1 за отделяне на водопроводите, когато не е предписано друго от проектанта. В тези случаи не се допуска проникване на вода от участъка, който се дезинфекцира, към действащата водопроводна мрежа.
(3) Изборът на биоцид (дезинфектант) се извършва в зависимост от необходимото време за контакт и съобразно качествата на водата, а в случай на използване на калциев хипохлорит се взема предвид твърдостта на водата. Видът на биоцида се определя в проекта. Препоръчителни дезинфектанти и неутрализиращи реагенти на отпадъчния дезинфекционен разтвор са посочени в БДС EN 805. 
(4) Когато няма допълнителни по-строги изисквания в проекта, дезинфекцията се извършва съгласно приложение № 14. В случаите, в които за дезинфекция се използват биоциди на хлорна основа, при определянето на необходимото количество биоцид се вземат предвид процентът на активния хлор в продукта, обемът на хлорирания участък от тръбопровода и приетата концентрация (доза) на активния хлор.
(5) Видът на биоцида и начинът на дезинфекция на водопроводната система се определят с проекта.
Чл. 283. (1) При промиване на водопроводите начинът на промиване (без и със въздух), скоростта и минималната продължителност на промиване се съобразяват с проектните изисквания. Когато няма подробни указания, промиването се извършва съгласно приложение № 14.
(2) Ако не е указано друго в проекта, промиването с питейна вода на водопроводи без добавка на (биоцид) дезинфектант се осъществява, като се създаде минимална скорост на потока в тръбите от 2 до 3 m/s. Обемът вода, който трябва да се използва за промиване, е минимум 3 пъти по-голям от обема на тръбата.
(3) За елементи от водоснабдителната система в експлоатация, както и на новоизградени по преценка на проектанта, може да се използва въздух за увеличаване на почистващия ефект чрез нагнетяване на въздух по време на промиване с питейна вода.
(4) При изпразване на тръбопроводите в канализационната система се вземат мерки, за да се изключи възможността продуктите от предварителното промиване (мръсна вода и замърсявания) да бъдат засмукани обратно в тръбата.
Чл. 284. (1) Методът на дезинфекция на елементите на водоснабдителната система, както и необходимостта от неутрализация на отпадъчния дезинфекционен разтвор се определят в проекта. Когато няма подробни указания, дезинфекцията се извършва съгласно приложение № 14.
(2) Допускат се следните начини на дезинфекция: 
1. статичен начин с използване на питейна вода с добавяне на биоцид; 
2. динамичен начин с питейна вода и добавяне на биоцид.
(3) При статичния метод с използване на питейна вода и добавяне на биоцид дезинфектиращият разтвор изцяло запълва съоръжението или тръбния участък.
(4) При динамичния метод на дезинфекция на водопроводни мрежи с използване на питейна вода и добавяне на биоцид дезинфекцията се извършва, като дезинфекционният разтвор се подава в пълен с питейна вода тръбопровод.
Чл. 285. (1) В зависимост от времето за контакт на биоцида участъкът след дезинфекция се промива така, че остатъчното съдържание на биоцид (дезинфектант) във водата да не превишава изискваните стойности за качество на водата. При необходимост се използва съответен неутрализиращ реагент.
(2) След дезинфекция и промиване водопроводът се напълва с питейна вода, като се вземат проби за микробиологичен анализ по микробиологични показатели съгласно изискванията на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели. 
(3) Анализите се извършват от акредитирани лаборатории по БДС EN ISO/IEC 17025 „Общи изисквания относно компетентността на лабораториите за изпитване и калибриране“ или други еквивалентни международно признати стандарти.
(4) Когато резултатите от анализа по ал. 2 отговарят на изискванията за качество на водата, участъкът от тръбопровода се свързва своевременно към водоснабдителната система за предотвратяване на вторичното му замърсяване.
Чл. 286. (1) За проведените промивки и дезинфекции на водопроводите се съставят констативни актове.
(2) За резултатите от микробиологични анализи на водата се прилагат протоколи.
Чл. 287. (1) Мястото и начинът на изпускане на отработените води от дезинфекцията и промиването на водопроводите се определят в проекта и в съответствие с изискванията на нормативните актове за опазване на околната среда.
(2) Когато няма подробни указания, заустването на отпадъчните води от дезинфекцията и промиването се извършва съгласно приложение № 14.
Чл. 288. За нормалната техническа експлоатация на водопровода се организира документирана система за неговото техническо и ремонтно обслужване в зависимост от конкретните местни условия, категорията на водопровода, установените загуби на вода, качеството на водата, напора и осигуряването на необходимото водно количество, пътните натоварвания, условията на полагане, вида на почвата и материала, от който са изпълнени тръбите.
Глава четиринадесета
ИЗГРАЖДАНЕ, ИЗПИТВАНЕ, ПРИЕМАНЕ И ВЪВЕЖДАНЕ В ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА РЕЗЕРВОАРИ
Раздел І
Изграждане
Чл. 289. Резервоарите се изграждат в съответствие със строителните книжа, правилата и нормативите на наредбата и нормативните актове за изпълнение на видовете строителни конструкции.
Чл. 290. (1) Когато на дъното на резервоара се предвижда дренаж, изкопите на дренажа се изпълняват едновременно с изкопите на основите, като дренажът се нарежда непосредствено преди бетонирането на основите и дъното.
(2) При наличие на подземни води в изкопа за полагане на основите и дъното на резервоара водното ниво се понижава чрез водочерпене в продължение на 24 h след завършване на бетоновите работи.
(3) При наличие на агресивни и корозионно активни подземни води се предвиждат мерки за защита на стоманените и бетоновите части на резервоара, попадащи под нивото на подземните води.
Чл. 291. Всички наклони на дъното към изпразнителните шахти и нивото на основите се оформят при полагането на бетона преди изпълнението на замазките.
Чл. 292. Стените на резервоара се изграждат преди втвърдяването на бетона на дъното.
Чл. 293. При бетониране на покривните стоманобетонни плочи над водните и сухите камери на резервоарите се осигуряват наклони за оттичане на повърхностните води.
Чл. 294. При конструкции от предварително изготвени елементи за осигуряване водоплътността на резервоара се използват подходящи уплътнения при изпълнението на дилатационните фуги и при преминаването на тръби и канали през конструктивни елементи.
Чл. 295. Съединителните елементи и арматурите на тръбопроводите се изпълняват водоплътни и достъпни за монтаж, демонтаж и обслужване.
Чл. 296. (1) Не се допуска бетониране на тръбопроводите в стените на сухата камера.
(2) Тръбите и арматурите, които преминават през разделителната стена между водната и арматурната камера, след почистване се бетонират плътно при полагането на бетона.
Чл. 297. Топлоизолациите се изпълняват съгласно изискванията на проекта и на съответните технически спецификации.
Чл. 298. (1) Тръбопроводите на водонапорните кули се изпълняват чрез компенсационни съединения.
(2) Водочерпните арматури на водонапорните кули се топлоизолират.
Чл. 299. Металните части на резервоара се боядисват след почистване и подсушаване и след изпълнението на замазките.
Чл. 300. (1) Резервоарите се засипват след изпитването им.
(2) Около резервоарите се изгражда защитен канал за отклоняване на повърхностните води.
Раздел ІІ
Изпитване
Чл. 301. (1) Всички водосъдържащи съоръжения се изпитват на водоплътност след завършване на всички СМР и при достигане на проектната якост на бетона (при стоманобетонни резервоари).
(2) Преди изпитването се извършва подробен преглед за готовността за изпитване на резервоара (наличие на дефекти в конструкцията и отклонения от проекта), за което се съставя констативен акт.
(3) При изпитването на водоплътност се използва вода, предназначена за питейно-битови цели.
Чл. 302. (1) Всяка водна камера се изпитва на водоплътност.
(2) Изпитването по ал. 1 включва изпитване за водонепропускливост на покрива, стените и дъната на резервоара.
Чл. 303. (1) Начинът на провеждане на изпитването за водонепропускливост на покрива на резервоара се определя в съответствие с проектните изисквания.
(2) Изпитването по ал. 1 е проведено успешно, ако няма видими течове от долната страна на покрива.
Чл. 304. (1) Преди изпитването на водоплътност на стените и дъната на водните камери на резервоара всички технологични затворни органи се затварят така, че през тях да не се просмуква вода.
(2) Всички арматури и отвори се затварят, а външните повърхности на стените се оставят открити за свободен достъп и оглед.
Чл. 305. Водните камери на резервоара се пълнят с вода на два етапа:
1. частично напълване с вода на височина до 1 m в продължение на едно денонощие за проверка на водоплътността на дъното;
2. напълване до проектната кота.
Чл. 306. (1) Стените на водните камери на резервоара се изпитват на водоплътност в продължение на не по-малко от пет денонощия след напълването им с вода до проектната кота.
(2) Преди започване на контрола за определяне на филтрационните загуби е необходимо големината на ежедневното понижаване на водата да не се увеличава.
(3) Изпитването е проведено успешно, ако денонощната загуба на вода не превишава 3 l/m2 намокрена повърхност на стените и дъното, през стените не се получава струене на вода, няма изтичания през фугите и основата не е овлажнена.
(4) При изпитването се допуска само потъмняване или слабо изпотяване в отделни места на външните стени.
Чл. 307. (1) Изпитването не е проведено успешно при наличие на струйни изтичания на вода по стените или при овлажняване на почвата в основата на резервоара дори ако загубите на вода не надвишават пределно допустимите. В този случай местата, подлежащи на ремонт, се фиксират. След отстраняване на дефектите изпитването се извършва отново.
(2) За резултатите от проведените изпитвания се съставят протоколи.
Раздел ІІІ
Приемане и въвеждане в експлоатация
Чл. 308. При приемане на резервоар се проверяват:
1. заповедна книга на строежа;
2. констативен акт за установяване годността на строежа;
3. актове и протоколи, съставени по време на строителството;
4. тръбопроводни системи, уплътнения, водни камери и всички достъпни за преглед елементи за съответствието им със строителните книжа;
5. всички арматури за правилното им функциониране;
6. протоколи от проведените изпитвания;
7. документи за удостоверено съответствие на всички вложени продукти със съществените изисквания към тях.
Чл. 309. Преди въвеждане в експлоатация резервоарът се почиства, промива и дезинфекцира.
Чл. 310. Всички вътрешни повърхности на резервоара се почистват и всички тръбопроводни системи се промиват обилно с чиста питейна вода с достатъчно налягане.
Чл. 311. (1) Резервоарът се дезинфекцира с разтвор на биоцид, чиято концентрация и контактно време са съгласно указанията на производителя.
(2) Тръбопроводните системи се дезинфекцират при спазване изискванията за дезинфекция, посочени в раздел V на глава тринадесета.
(3) Всички вътрешни повърхности на резервоара се промиват с дезинфекционен разтвор, а след това и с чиста питейна вода, след което резервоарът се напълва до проектното водно ниво с питейна вода, съдържаща остатъчен биоцид (дезинфектант) с концентрация, по-ниска от минимално изискваните стойности за води, предназначени за питейно-битови цели.
(4) Проби за микробиологичен анализ се вземат след изтичане на времето за престой на водата в резервоара, определено с проекта и указанията на производителя.
(5) Анализът се извършва от акредитирана лаборатория по БДС EN ISO/IEC 17025 „Общи изисквания относно компетентността на лабораториите за изпитване и калибриране“ или други еквивалентни международно признати стандарти.
(6) Резервоарът се въвежда в експлоатация, след като резултатите от анализа потвърдят, че водата в резервоара и в свързаните към него водопроводи отговаря на нормативните изисквания.
Чл. 312. За резултатите от анализите на водата се представят протоколи, а за дезинфекцията на резервоара – констативни актове.
Чл. 313. За нормалната техническа експлоатация на резервоара се организира документирана система за техническо и ремонтно обслужване, включваща необходимото наблюдение на качеството на водата, периодичен контрол на всички елементи, поддържане, почистване и дезинфекция.
Чл. 314. (1) Когато при техническата експлоатация се установи, че резервоарът е непригоден да изпълнява своето предназначение, се вземат мерки за извършване на необходимите ремонтни и възстановителни работи.
(2) Преди повторно въвеждане на резервоара в експлоатация водните камери, които са били изключени за ремонтни и възстановителни работи, се почистват и дезинфекцират.
Глава петнадесета
ИЗГРАЖДАНЕ НА ВОДОСНАБДИТЕЛНИ СИСТЕМИ В ПРОПАДЪЧНИ ПОЧВИ
Чл. 315. (1) Водопроводите и съоръженията се полагат в земна основа от І тип по пропадъчност, както и в непропадъчни почви в съответствие с изискванията на Наредба № 1 от 1996 г. за проектиране на плоско фундиране (ДВ, бр. 85 от 1996 г.). 
(2) Основата под водопроводи и съоръжения, полагани в земна основа от ІІ тип по пропадъчност, се подготвя в съответствие с проектните изисквания и изискванията на Наредба № 1 от 1996 г. за проектиране на плоско фундиране.
Чл. 316. (1) Изкопаването на траншеи и изкопи се разрешава след завършване на мероприятията за осигуряване оттичането на повърхностни води.
(2) Траншеите се изкопават на участъци с големина съгласно проектните изисквания.
Чл. 317. (1) Изкопните работи се прекратяват при откриване на участък с внезапно нарастващо пропадане на земната основа до ликвидиране на източниците на овлажняване и се подновяват не по-рано от стабилизиране на пропадането.
(2) За всеки отделен случай се съставя акт за деформациите на конструкцията.
Чл. 318. (1) Удълбочаванията под съединенията на тръбопровода се изпълняват след предварително уплътняване на почвата.
(2) Не се допускат удълбочавания под челно заварени съединения.
Чл. 319. (1) При земни основи от ІІ тип по пропадъчност не се допуска обратно засипване на траншеите и изкопите с преовлажнени почви или с пясъчни и дрениращи почви и материали.
(2) Под тръбите не се допуска поставяне на подложки от пясък и други дрениращи материали.
Чл. 320. (1) Подземни или полуподземни съоръжения на водоснабдителната система, независимо от размерите им и почвените условия, се изграждат след предварително уплътняване на почвата, създаване на защитна подложка или заздравяване на пропадъчната почва под съоръженията до проектната дълбочина на дъното на изкопа.
(2) Почвата под съоръженията се уплътнява, покрива със защитна подложка (екран) от уплътнена местна почва или се заздравява върху площ, по-голяма от площта на съоръжението, най-малко с по 1,5 m извън очертанията му. 
(3) Уплътняване на пропадъчни почви под съоръженията се извършва при пропадъчни почви с обемна плътност на почвите ρn < 1,6 g/cm3 и степен на водонасищане Sr < 0,7 и се извършва с тежка трамбовка или валяк, с допълнително навлажняване при необходимост. 
(4) Заместване на пропадъчната почва под съоръженията и създаване на защитна подложка (екран) от уплътнена местна почва (или льос) се използва при степен на водонасищане на почвата – Sr > 0,7.
(5) Дебелината на защитната подложка (екран) от уплътнена местна почва трябва да е не по-малка от 60 cm под проектната кота на дъното на изкопа за съоръжението, като се полага и уплътнява на пластове не по-дебели от 30 cm.
(6) Уплътняването на почвата или на защитната подложка в основата на водопроводите и съоръженията се контролира чрез определяне на обемната плътност на скелета на почвата в очертанията на всеки уплътняван пласт с не по-малко от 4 проби.
(7) Не по-малко от 90 % от пробите уплътнена почва или от всеки пласт на защитната подложка трябва да са с обемна плътност на скелета не по-ниска от 98 % от стандартната плътност, определена лабораторно.
(8) Заздравяване на основата чрез циментольосова подложка се изпълнява съгласно изискванията на Наредба № 1 от 1996 г. за проектиране на плоско фундиране.
Чл. 321. (1) Стоманобетонните съоръжения се бетонират без прекъсване.
(2) При прекъсване на бетонирането фугите се обработват за осигуряване на тяхната водонепропускливост.
(3) При бетонирането, както и при обработката на бетона в процеса на неговото полагане, се спазват изискванията на Наредба № 3 от 1994 г. за контрол и приемане на бетонни и стоманобетонни конструкции (ДВ, бр. 97 от 1994 г.).
Чл. 322. (1) За предпазване от повърхностни води около съоръженията се изпълняват водозащитни мероприятия и мероприятия за укрепване.
(2) За системно наблюдение на пропадането на земната основа при пропадъчни почви след изграждане на съоръженията се поставят странични репери (най-малко 4 броя) на разстояние два пъти широчината на съоръженията.
Чл. 323. При пропадъчни почви кулорезервоарите се фундират при пълно осигуряване отвеждането на водите в случай на протичане на салници, връзки и други повреди. Основите се предпазват от просмукване на повърхностни води посредством широки тротоари и отводнителни канавки. Преливно-изпразнителните системи се извеждат на разстояние най-малко 15 m от основите.
Чл. 324. След изграждане и изпитване на съоръжения в земна основа от ІІ тип по пропадъчност празнините, които се образуват между стената на изкопа и съоръжението, се засипват с глинеста почва на пластове не по-дебели от 40 cm, като се уплътняват до проектната обемна плътност на скелета на почвата, но не по-малко от 95 % от стандартната плътност, определена лабораторно.
ДОПЪЛНИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
§ 1. По смисъла на тази наредба:
1. „Водовземно съоръжение“ е съоръжение, предназначено да улавя вода и да я подава при запазване на природните й качества към водоснабдителната система.
2. „Черпателно съоръжение“ е съоръжение, разположено преди помпената станция за изравняване на притока на вода и препомпваното водно количество съобразно възприетия режим на работа на помпите.
3. „Помпена станция“ е помпено съоръжение за осигуряване на съответното налягане и водно количество във водоснабдителната система.
4. „Пречиствателна станция“ е комплекс от съоръжения за обработка на суровата природна вода с оглед осигуряване на нормативните изисквания към качеството на водата преди нейното подаване във водопроводите.
5. „Напорно-регулиращо съоръжение“ е съоръжение за изравняване на относително постоянния приток и променливото потребление на вода в отделни часове на денонощието (напорни резервоари, водонапорни кули и хидрофори).
6. „Външен (довеждащ) водопровод“ е водопровод, който транспортира водата от водоизточника до регулиращите водонапорни съоръжения, пречиствателната станция за природни води и водопроводната мрежа във водоснабдяваната територия.
7. „Водопроводна мрежа“ е мрежа от водопроводи във водоснабдяваната територия за доставяне на необходимите водни количества до имотите на потребителите.
8. „Главен водопроводен клон от водопроводна мрежа“ е водопровод с разпределителни функции във водоснабдяваната територия, обикновено без преки връзки с потребителите.
9. „Второстепенен водопроводен клон от водопроводна мрежа“ е водопровод, свързващ един или повече главни водопроводни клонове със сградните водопроводни отклонения.
10. „Сградно водопроводно отклонение“ е водопровод, свързващ главен или второстепенен водопроводен клон от водопроводната мрежа с имота на потребителите.
11. „Технически загуби на вода по водоснабдителните системи“ са сума от неизбежните реални (физически) загуби на вода и загубите на вода вследствие на изпразване на водопроводната мрежа при изграждане на нови трасета и участъци, при промиване, дезинфекциране и отстраняване на аварии във водоснабдителната система, без да са включени „технологичните нужди на ПСПВ“.
12. „Максимално допустимо работно налягане (РMA)“ е налягане, което даден тръбопровод или негов елемент може да издържи при работа на системата, проявяващо се краткотрайно, както и при хидравличен удар.
13. „Допустимо работно налягане (PFA)“ е налягане, което даден тръбопроводен елемент може да издържи при продължителна работа на системата.
14. „Допустимо налягане при изпитване (PEA)“ е налягане, което новоинсталиран тръбопроводен елемент може да издържи за сравнително кратък период от време за осигуряване на целостта и водоплътността на тръбопровода.
15. „Оразмерително налягане (DP)“ е налягане във водоснабдителната система, без да се отчита хидравличният удар.
16. „Максимално оразмерително налягане (MDP)“ е налягане във водоснабдителната система, като се отчита хидравличният удар.
17. „Работно налягане (ОР)“ е вътрешно налягане, което се появява в определено време и място във водоснабдителната система.
18. „Налягане за изпитване (пробно налягане) (STP)“ е хидростатично налягане за изпитване на нови водопроводи, за проверка на тяхната цялост и водонепропускливост.
19. „Пречиствателна станция за питейни води“ е комплекс от съоръжения за обработка на вода от природни или други водоизточници с оглед постигане на качествените показатели за питейно-битови нужди, установени в Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели.
20. „Техническа възможност за бъдещо разширение на пречиствателните станции за питейни води“ включва като минимални изисквания осигуряване на достатъчен напор и пространство за включване на нови съоръжения.
21. „Технологични нужди на ПСПВ“ включват вода за нормалната експлоатация на пречиствателните процеси и вода за приготвяне на реагентни разтвори.
22. „Регулатор на налягане“ е арматура, която понижава налягането на водата до определена стойност.
23. „Граничен спирателен кран“ е спирателен кран, който служи за обособяване на зона от мрежата и е затворен при нормална работа на системата.
24. „Вливна тръба“ е тръбата, чрез която водното количество постъпва в резервоара.
25. „Хранителна тръба“ е тръбата, чрез която водата се подава от резервоара към водопроводната мрежа.
26. „Естествено залята центробежна помпа“ е помпа, при която котата на водното ниво в черпателния резервоар се намира над котата на най-високо разположената част на работното колело на помпата. При захранване от напорен водопровод това изискване е към котата на напорната линия на този водопровод.
27. „Помпени станции в отворена система“ са тези, които подават водата в резервоар със свободно водно ниво, т.е. напорът се прекъсва. Пример за такава схема е помпа с преходен напорен резервоар.
28. „Помпени станции в затворена система“ са тези, които подават водата в мрежа или друга помпена станция, при което няма свободно водно ниво, т.е. напорът не се прекъсва. Пример за такава схема е помпа, която подава вода директно във водопроводната мрежа.
29. „Помпени станции в смесена система“ са тези, които подават вода както директно в мрежа, така и в резервоар със свободно водно ниво. Пример за такава схема е помпа с контранапорен резервоар.
30. „Водосъдържащо съоръжение“ е водоплътно съоръжение за безнапорно съхранение на вода. Такива са водните камери, черпателни, напорни резервоари и др.
31. „Икономически обоснован експлоатационен срок“ е съгласно § 5, т. 65 от допълнителните разпоредби на ЗУТ.
32. „Проектен експлоатационен срок“ е равен на броя на годините след въвеждането в експлоатация, за които се определя необходимият хидравличен капацитет при проектирането на водоснабдителната система;
33. „Обратен поток“ е движение на флуида срещу посоката на течение в сградната инсталация и/или площадковото водоснабдяване в присъединените имоти.
34. „Неизбежни реални (физически) загуби на вода“ са най-малките технически постижими реални (физически) загуби на вода при добре поддържана и управлявана водоснабдителна система.
35. „Устройство срещу обратен поток“ е устройство, което предотвратява обратен поток и съответства на БДС EN 1717 „Защита срещу замърсяване на питейната вода във водоснабдителните инсталации и общи изисквания към устройства за предотвратяване на замърсяване при обратен поток“.
36. „Радиоактивно вещество“ е вещество по смисъла на § 1, т. 8 от допълнителните разпоредби на Наредба № 9 от 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели.
37. „Опасни химични вещества и смеси“ е понятие съгласно § 1, т. 6 от допълнителните разпоредби на Закона за защита от вредното въздействие на химичните вещества и смеси.
38. „Биологични агенти“ е понятие по смисъла на § 1, т. 1 от допълнителните разпоредби на Наредба № 4 от 2002 г. за защита на работещите от рискове, свързани с експозиция на биологични агенти при работа, във връзка с Директива 2000/54/ЕО от 2000 г.
39. „Инцидент“ е понятие по смисъла на § 1, т. 2 от допълнителните разпоредби на Закона за защита при бедствия.
40. „Кондукторна тръба“ е защитна стоманена тръба с херметизиращ фланец, монтирана външно около обсадната тръба в горната част на сондажа и закотвена към стоманобетоновото дъно на техническата шахта.
41. „Реагенти“ са химикали, вкл. биоциди, използвани в процесите на обработка (пречистване и дезинфекция) на питейната вода.
42. „Биоцид“ е съгласно чл. 3, т. 1, буква „а“ от Регламент (ЕС) № 528/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2012 г. относно предоставянето на пазара и употребата на биоциди. 
§ 2. За нарушения на наредбата се прилагат административнонаказателните разпоредби на ЗУТ и на Закона за административните нарушения и наказания, освен ако по реда на друг закон не се предвижда по-тежко наказание.
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
§ 3. Наредбата се издава на основание § 18, ал. 1 от заключителните разпоредби на ЗУТ във връзка с чл. 169, ал. 1, 3 и 4 от ЗУТ и отменя Наредба № 2 от 2005 г. за проектиране, изграждане и експлоатация на водоснабдителни системи (обн., ДВ, бр. 34 от 2005 г.; изм., бр. 96 от 2010 г. и бр. 45 от 2016 г.).
§ 4. За цитираните в наредбата стандарти се прилагат действащите версии, с изключение на хармонизираните стандарти по смисъла на Регламент (ЕС) № 305/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2011 г. за определяне на хармонизирани условия за предлагането на пазара на строителни продукти и за отмяна на Директива 89/106/ЕИО на Съвета, за които се прилага публикуваната в Официален вестник на Европейския съюз версия.
§ 5. Наредбата е преминала процедурата за обмен на информация в областта на техническите регламенти по реда на Постановление № 165 на Министерския съвет от 2004 г. за организацията и координацията на обмена на информация за технически регламенти и правила за услуги на информационното общество и за установяване и функциониране на звено за контакт относно продуктите (ДВ, бр. 64 от 2004 г.), с което е въведена Директива 98/34/ЕС, актуализирана с Директива 2015/1535.
§ 6. (1) Започнатите производства по одобряване на инвестиционен проект и издаване на разрешение за строеж се довършват по досегашния ред.
(2) Производство по ал. 1 се счита за започнато от датата на подаване на писмено заявление за одобряване на инвестиционния проект от компетентния орган. 
§ 7. (1) Започнатите производства по изграждане на водоснабдителни системи или на части от водоснабдителни системи се довършват по досегашния ред. 
(2) За започнато производство по ал. 1 се счита датата на издаване на разрешението за строеж за водоснабдителна система или част от водоснабдителна система.
§ 8. (1) Започнатите производства по въвеждане в експлоатация се довършват по досегашния ред. 
(2) Производство по ал. 1 се счита за започнато със съставянето на констативния акт по чл. 176, ал. 1 от ЗУТ за предаване от строителя на възложителя на изградения и завършен строеж.
§ 9. Наредбата влиза в сила четири месеца след обнародването й в „Държавен вестник“, с изключение на приложение № 13 към чл. 157, ал. 2, което влиза в сила от 1.07.2025 г.
Министър: Виолета Коритарова-Касабова

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_1.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_2.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_3.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_4.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_5.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_6.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_7.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_8.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_9.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_10.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_11.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_12.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_13.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_14.pdf

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4461_15.pdf

4461
НАЦИОНАЛНА ЗДРАВНООСИГУРИТЕЛНА КАСА
Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред за сключване на индивидуални договори за заплащане на лекарствени продукти по чл. 262, ал. 6, т. 1 от Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, на медицински изделия и на диетични храни за специални медицински цели, заплащани напълно или частично от НЗОК (обн., ДВ, бр. 1 от 2024 г.; изм. и доп., бр. 4 от 2024 г.)
Националната здравноосигурителна каса и Българският фармацевтичен съюз чрез своите представители, определени на основание чл. 45, ал. 17 от Закона за здравното осигуряване, съответно с Решение на Надзорния съвет № РД-НС-04-30 от 7.03.2024 г. и Решение на Управителния съвет на Българския фармацевтичен съюз от 19.04.2023 г. приемат следния акт: 
„Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред за сключване на индивидуални договори за заплащане на лекарствени продукти по чл. 262, ал. 6, т. 1 от Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, на медицински изделия и на диетични храни за специални медицински цели, заплащани напълно или частично от НЗОК“, наричани за краткост „Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред“:
§ 1. В чл. 32, ал. 2 т. 1 се изменя така:
„1. ЛП, назначени без протокол, заплащани от НЗОК 100 на сто, цена на дейностите по отпускане на основание чл. 45, ал. 17, т. 4а от ЗЗО – в размер 15 на сто от крайната цена на опаковка лекарствен продукт, отпусната от аптеката; в случай че изчислената цена на отпускане надвишава 25 лв. за една опаковка, то цената на дейността по отпускане за опаковка е равна на 25 лв.; когато лекарствен продукт се отпуска в опаковка, различна от окончателната, цената на дейността по отпускане се разпределя пропорционално спрямо отпуснатото количество.“
§ 2. В § 1 на допълнителната разпоредба се създава т. 3:
„3. „Крайна цена“ по смисъла на чл. 32, ал. 2, т. 1 е сумата от реимбурсната стойност на НЗОК и стойността, заплатена от пациента за лекарствения продукт. Крайната цена не може да е по-висока от максималната утвърдена цена за търговец на едро.“
§ 3. В преходните и заключителните разпоредби се създава § 8:
„§ 8. (1) За определената на изпълнителя сума по чл. 32, ал. 2, т. 1 за отчетен период 1.07. – 15.07.2024 г. директорът на РЗОК или упълномощено от него длъжностно лице изпраща по електронен път през информационната система на НЗОК „Известие след контрол“, подписано с електронен подпис, след подписване на допълнителното споразумение към настоящите Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред. Определената сума се включва в известието като „Цени на дейностите по отпускане на лекарствени продукти за домашно лечение, назначени без протокол, за които не се извършва експертиза, заплащани 100 на сто от бюджета на НЗОК“.
(2) За отчетен период 16.07. – 31.07.2024 г. директорът на РЗОК или упълномощено от него длъжностно лице изпраща по електронен път през информационната система на НЗОК „Полумесечно известие“, в което се включва и определената на изпълнителя сума по чл. 32, ал. 2, т. 1 като „Цени на дейностите по отпускане на лекарствени продукти за домашно лечение, назначени без протокол, за които не се извършва експертиза, заплащани 100 на сто от бюджета на НЗОК“.
(3) Изпълнителят издава финансово-отчетните документи – дебитно известие към финансов отчет за отчетен период 1.07. – 15.07.2024 г. и финансов отчет за период 16.07. – 31.07.2024 г., в срок до десет дни след изпращане на документите по ал. 1 и 2.“
§ 4. В приложение № 3 (Договор за отпускане и заплащане на лекарствени продукти, медицински изделия и диетични храни за специални медицински цели за домашно лечение, заплащани напълно или частично от НЗОК/РЗОК) се правят следните изменения и допълнения:
1. В чл. 26, ал. 2 т. 1 се изменя така:
„1. ЛП, назначени без протокол, заплащани от НЗОК 100 на сто, цена на дейностите по отпускане на основание чл. 45, ал. 17, т. 4а от ЗЗО – в размер 15 на сто от крайната цена на опаковка лекарствен продукт, отпусната от аптеката; в случай че изчислената цена на отпускане надвишава 25 лв. за една опаковка, то цената на дейността по отпускане за опаковка е равна на 25 лв.; когато лекарствен продукт се отпуска в опаковка, различна от окончателната, цената на дейността по отпускане се разпределя пропорционално спрямо отпуснатото количество.“
2. В чл. 65 на глава десета „Други разпоредби“ се създава т. 3:
„3. „Крайна цена“ по смисъла на чл. 26, ал. 2, т. 1 е сумата от реимбурсната стойност на НЗОК и стойността, заплатена от пациента за лекарствения продукт. Крайната цена не може да е по-висока от максималната утвърдена цена за търговец на едро.“
3. В преходните и заключителните разпоредби се създават § 7 и § 8:
„§ 7. Допълнителното споразумение към настоящите Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред влиза в сила от 1.07.2024 г.
§ 8. (1) За определената на изпълнителя сума по чл. 26, ал. 2, т. 1 за отчетен период 1.07. – 15.07.2024 г. директорът на РЗОК или упълномощено от него длъжностно лице изпраща по електронен път през информационната система на НЗОК „Известие след контрол“, подписано с електронен подпис, след подписване на допълнителното споразумение към настоящите Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред. Определената сума се включва в известието като „Цени на дейностите по отпускане на лекарствени продукти за домашно лечение, назначени без протокол, за които не се извършва експертиза, заплащани 100 на сто от бюджета на НЗОК“.
(2) За отчетен период 16.07. – 31.07.2024 г. директорът на РЗОК или упълномощено от него длъжностно лице изпраща по електронен път през информационната система на НЗОК „Полумесечно известие“, в което се включва и определената на изпълнителя сума по чл. 26, ал. 2, т. 1 като „Цени на дейностите по отпускане на лекарствени продукти за домашно лечение, назначени без протокол, за които не се извършва експертиза, заплащани 100 на сто от бюджета на НЗОК“.
(3) Изпълнителят издава финансово-отчетните документи – дебитно известие към финансов отчет за отчетен период 1.07. – 15.07.2024 г. и финансов отчет за период 16.07. – 31.07.2024 г., в срок до десет дни след изпращане на документите по ал. 1 и 2.“
§ 5. Образецът на допълнителното споразумение е приложение към § 4 от настоящите Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред.
§ 6. Настоящите Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред за сключване на индивидуални договори за заплащане на лекарствени продукти по чл. 262, ал. 6, т. 1 от Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, на медицински изделия и на диетични храни за специални медицински цели, заплащани напълно или частично от НЗОК, влизат в сила от 1.07.2024 г.
§ 7. Допълнителните споразумения към сключените договори с търговците на дребно с лекарствени продукти влизат в сила от 1.07.2024 г. – за търговците на дребно, които имат сключени договори към датата на влизане в сила на настоящото изменение и допълнение на Условията и реда. Допълнителните споразумения следва да бъдат подписани в срок до 31.07.2024 г.
За НЗОК:
Владимир Афенлиев
Кирил Обрешков
Милена Цонева
Вирджиния Вълкова
Ива Калугерова
Захаринка Истаткова
Евгения Стойчева
Антон Величков
София Георгиева	За БФС:
маг.-фарм. Светослав Крумов
маг.-фарм. Анжела Мизова
маг.-фарм. Валентин Петков
маг.-фарм. Маргарита Грозданова
маг.-фарм. Димитрия Стайкова
маг.-фарм. Ростислав Курдов
маг.-фарм. Вергиния Лазарова
маг.-фарм. Йордан Славчев
маг.-фарм. Стефан Минков	

Приложение
към § 4 към Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред за сключване на индивидуални договори за заплащане на лекарствени продукти по чл. 262, ал. 6, т. 1 от Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, на медицински изделия и на диетични храни за специални медицински цели, заплащани напълно или частично от НЗОК 
(обн., ДВ, бр. 1 от 2024 г.; изм. и доп., бр. 4 от 2024 г.)
ДОПЪЛНИТЕЛНО СПОРАЗУМЕНИЕ КЪМ ДОГОВОР № ………..……/……………
ЗА ОТПУСКАНЕ И ЗАПЛАЩАНЕ НА ЛЕКАРСТВЕНИ ПРОДУКТИ, МЕДИЦИНСКИ ИЗДЕЛИЯ И ДИЕТИЧНИ ХРАНИ ЗА СПЕЦИАЛНИ МЕДИЦИНСКИ ЦЕЛИ ЗА ДОМАШНО ЛЕЧЕНИЕ, ЗАПЛАЩАНИ НАПЪЛНО ИЛИ ЧАСТИЧНО ОТ НЗОК/РЗОК
Днес, ............ 2024 г., в гр. .............................. между:
Националната здравноосигурителна каса, гр. София 1407, ул. Кричим № 1, БУЛСТАТ: 121858220, представлявана на основание чл. 20, ал. 1, т. 1 от ЗЗО от ...................................... –  директор на Районната здравноосигурителна каса – гр. ................................................................. ,
седалище и адрес на РЗОК: гр. 	,
ул. 	 № .............. ,
тел.: ……..…………….…..........................., факс: 	,
e-mail: 	, наричана за краткост по-долу „възложител“ – от една страна,
и 	,
(наименование на търговеца/клона на чуждестранния търговец/европейското дружество, вид на търговеца, седалище и адрес на управление на лицето, получило разрешение за търговия на дребно с лекарствени продукти)
представляван от 	
(имена по документ за самоличност)
в качеството му на 	,
ЕИК 	,
Банкова сметка: 	,
Банка: 	,
BIC 	,
IBAN 	,
открита на името на: 	,
тел.: ................................................................................/факс: 	,
e-mail: 	, притежаващ разрешение 
за търговия на дребно с лекарствени продукти в аптека №/дата 	,
издадено от 	
Адрес на аптеката:
област 	,
община 	,
населено място: гр./с. 	,
ул. 	 № ..., тел.: …...…, факс: ...…...... ,
ръководител на аптеката:
маг.-фарм. 	,
(имена по документ за самоличност)
УИН на магистър-фармацевта – ръководител на аптеката 	
Адрес за кореспонденция (на търговеца): 	,
тел.: .................................................................../факс: 	,
e-mail: 	, моб. телефон: ........................................,
регистрационен № на аптеката в РЗОК: 	,
наричан по-долу за краткост „изпълнител“ – от друга страна, на основание чл. 45, ал. 17 от ЗЗО, чл. 7, ал. 1 от Наредба № 10 от 24 март 2009 г., чл. 60, ал. 1, т. 1 от Условия и ред за сключване на индивидуални договори за заплащане на лекарствени продукти по чл. 262, ал. 6, т. 1 от Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, на медицински изделия и на диетични храни за специални медицински цели, заплащани напълно или частично от НЗОК (Условия и ред) и в съответствие със съгласуваното между НЗОК и БФС изменение и допълнение в образец на типов договор – приложение № 3 от Условията и реда, както и на основание чл. 53, ал. 1, т. 1 от договора,
се сключи настоящото допълнително споразумение към посочения договор за следното:
Възложителят и изпълнителят приемат следните изменения и допълнения на посочените по-долу клаузи от договора:
1. В чл. 26, ал. 2 т. 1 се изменя така:
„1. ЛП, назначени без протокол, заплащани от НЗОК 100 на сто, цена на дейностите по отпускане на основание чл. 45, ал. 17, т. 4а от ЗЗО – в размер 15 на сто от крайната цена на опаковка лекарствен продукт, отпусната от аптеката; в случай че изчислената цена на отпускане надвишава 25 лв. за една опаковка, то цената на дейността по отпускане за опаковка е равна на 25 лв.; когато лекарствен продукт се отпуска в опаковка, различна от окончателната, цената на дейността по отпускане се разпределя пропорционално спрямо отпуснатото количество.“
2. В чл. 65 на глава десета „Други разпоредби“ се създава т. 3:
„3. „Крайна цена“ по смисъла на чл. 26, ал. 2, т. 1 е сумата от реимбурсната стойност на НЗОК и стойността, заплатена от пациента за лекарствения продукт. Крайната цена не може да е по-висока от максималната утвърдена цена за търговец на едро.“
3. В преходните и заключителните разпоредби се създават § 7 и § 8:
„§ 7. Допълнителното споразумение към настоящите Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред влиза в сила от 1.07.2024 г.
§ 8. (1) За определената на изпълнителя сума по чл. 26, ал. 2, т. 1 за отчетен период 1.07. – 15.07.2024 г. директорът на РЗОК или упълномощено от него длъжностно лице изпраща по електронен път през информационната система на НЗОК „Известие след контрол“, подписано с електронен подпис, след подписване на допълнителното споразумение към настоящите Условия и ред за изменение и допълнение на Условия и ред. Определената сума се включва в известието като „Цени на дейностите по отпускане на лекарствени продукти за домашно лечение, назначени без протокол, за които не се извършва експертиза, заплащани 100 на сто от бюджета на НЗОК“.
(2) За отчетен период 16.07. – 31.07.2024 г. директорът на РЗОК или упълномощено от него длъжностно лице изпраща по електронен път през информационната система на НЗОК „Полумесечно известие“, в което се включва и определената на изпълнителя сума по чл. 26, ал. 2, т. 1 като „Цени на дейностите по отпускане на лекарствени продукти за домашно лечение, назначени без протокол, за които не се извършва експертиза, заплащани 100 на сто от бюджета на НЗОК“.
(3) Изпълнителят издава финансово-отчетните документи – дебитно известие към финансов отчет за отчетен период 1.07. – 15.07.2024 г. и финансов отчет за период 16.07. – 31.07.2024 г., в срок до десет дни след изпращане на документите по ал. 1 и 2.“
ЗА ВЪЗЛОЖИТЕЛЯ:
.............................................		ЗА ИЗПЪЛНИТЕЛЯ:
..............................................
(подпис на представителя и печат на изпълнителя)	
ДИРЕКТОР НА РЗОК:
.............................................		РЪКОВОДИТЕЛ НА АПТЕКАТА:
..............................................
(подпис на ръководителя на аптеката и печат на аптеката)	
ГЛ. СЧЕТОВОДИТЕЛ:
..........................................			
ЮРИСКОНСУЛТ:
..........................................			
4543
КОМИСИЯ ЗА РЕГУЛИРАНЕ НА СЪОБЩЕНИЯТА
РЕШЕНИЕ № 189 от 4 юли 2024 г.
за изменение и допълнение на Правилата за свободно използване на радиочестотния спектър 
(обн., ДВ, бр. 92 от 2021 г.; доп., бр. 9 от 2022 г.; изм. и доп., бр. 55 от 2022 г., бр. 49 от 2023 г. и бр. 34 от 2024 г.)
На основание чл. 30, ал. 1, т. 8, чл. 32, ал. 1, т. 2, чл. 36, ал. 3 и 4 във връзка с чл. 66а, ал. 3 от Закона за електронните съобщения Комисията за регулиране на съобщенията реши:
§ 1. В раздел II „Условия за използване на радиочестотния спектър и технически параметри“ чл. 9 се изменя така:
„Чл. 9. (1) При използването на радиочестотния спектър трябва да се спазват нормите и изискванията за защита на населението от вредното въздействие на електромагнитни полета в съответствие с Наредба № 9 от 1991 г. за пределно допустими нива на електромагнитни полета в населени територии и определяне на хигиенно-защитни зони около излъчващи обекти.
(2) При възникване на проблем, свързан с електромагнитната съвместимост, лицата правят за своя сметка предписаните от Комисията за регулиране на съобщенията промени в местоположението и параметрите на електронните съобщителни устройства.
(3) В случай че възникването на проблема, свързан с електромагнитната съвместимост, е в резултат от работата на две или повече устройства, разположени в непосредствена близост едно до друго, и при тяхната работа преди инсталирането на последното не се наблюдава проблем, то лицето, инсталирало най-късно устройството, трябва да осигури условия за неговото отстраняване или да преустанови работата на устройството.“
§ 2. Параграф 2 от допълнителните разпоредби се изменя така:
1. Отменят се т. 2 и 11. 
2. Създава се т. 24:
„24. Решение за изпълнение (ЕС) 2024/340 на Комисията от 22 януари 2024 г. относно хармонизирани условия за използване на радиочестотния спектър за мобилни съобщителни услуги на борда на плавателни съдове (MCV услуги) в Съюза и за отмяна на решение 2010/166/ЕС.“
§ 3. Таблици 2, 3 и 4 към приложение № 5 към чл. 3, ал. 2 „Радиосъоръжения от електронни съобщителни мрежи за предоставяне на мобилни съобщителни услуги на борда на въздухоплавателни средства (MCA услуги) и на борда на плавателни съдове (MCV услуги)“ се изменят така:
„Таблица 2 
		Параметър	Описание	Коментар	
Нормативна част	1	Радиослужба	Подвижна		
	2	Приложение	Радиосъоръжения за предоставяне на мобилни съобщителни услуги на борда на плавателни съдове (МСV услуги) чрез GSM системи в обхвати 900 MHz и 1800 MHz	GSM системите са в съответствие със стандартите, публикувани от Европейския институт за стандарти в далекосъобщенията.
Системата, предоставяща MCV услуги, не се използва на разстояние, по-малко от 2 морски мили от изходната линия съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право.
На разстояние от 2 до 12 морски мили от изходната линия базовата станция на плавателен съд използва само вътрешни антени.
Една морска миля е равна на 1852 метра.	
	3	Радиочестотна лента	880 – 915 MHz
925 – 960 MHz
1710 – 1785 MHz
1805 – 1880 MHz		
	4	Разпределение на каналите			
	5	Модулация/Широчина на заеманата честотна лента			
	6	Посока/Разделяне			
	7	Предавателна мощност/Плътност на мощността	Максимална излъчена изходна мощност за мобилни крайни устройства, използвани на борда на плавателния съд под контрола на базовата станция на плавателния съд: 5 dBm за GSM 900 и 0 dBm за GSM 1800.
Максимална плътност на мощността на базовата станция на плавателен съд: –80 dBm/200 kHz (измерена във външни зони на плавателния съд при коефициент на усилване на антената при измерването 0 dBi).		
	8	Достъп до канала и правила за заемането му	Използват се методи за намаляване на радиосмущенията, които осигуряват резултати, най-малко равностойни на следните показатели на базата на GSM стандартите:
– на разстояние между две и три морски мили от изходната линия чувствителността на приемника и прагът на разпадане на връзката (ACCMIN1 и минимално RXLEV2 ниво) на мобилните крайни устройства, използвани на борда на плавателен съд, са равни на или надхвърлят –70 dBm/200 kHz, а между три и дванадесет морски мили от изходната линия – равни на или надхвърлят –75 dBm/200 kHz;
– при предаване в обратна посока (от крайното устройство към базовата станция) в MCV системата се задейства режим на предаване с прекъсване на излъчването3;
– зададена е минималната стойност на параметъра за компенсиране на закъснението (timing advance)4 на базовата станция на плавателния съд.	(1) ACCMIN (RX_LEV_ACCESS_MIN); съгласно описанието в GSM стандарт ETSI TS 144 018.
(2) RXLEV (RXLEV-FULL-SERVING-CELL); съгласно описанието в GSM стандарт ETSI TS 148 008.
(3) Предаване с прекъсване на излъчването (discontinuous transmission – DTX); съгласно описанието в GSM стандарт ETSI TS 148 008.
(4) Компенсиране на закъснението (timing advance); съгласно описанието в GSM стандарт ETSI TS 144 018.	
	9	Разрешителен режим			
	10	Допълнителни съществени изисквания			
	11	Допустими честотни планирания			
Информативна част	12	Планирани промени			
	13	Позоваване	БДС EN 301 502
БДС EN 301 511
Решение 2024/340/ЕС, както е изменено
ECC/DEC/(08)08		
	14	Номер на нотификацията	2021/359/BG		
	15	Забележка			
Таблица 3 
		Параметър	Описание	Коментар	
Нормативна част	1	Радиослужба	Подвижна		
	2	Приложение	Радиосъоръжения за предоставяне на мобилни съобщителни услуги на борда на плавателни съдове (МСV услуги) чрез UMTS система в обхват 2 GHz 	UMTS системата е в съответствие със стандартите, публикувани от Европейския институт за стандарти в далекосъобщенията.
Системата, предоставяща MCV услуги, не се използва на разстояние, по-малко от 2 морски мили от изходната линия съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право.
На разстояние от 2 до 12 морски мили от изходната линия базовата станция на плавателен съд използва само вътрешни антени.
Една морска миля е равна на 1852 метра.	
	3	Радиочестотна лента	1920 – 1980 MHz
2110 – 2170 MHz		
	4	Разпределение на каналите	Максималната широчина на честотната лента, която може да се използва от MCV системата, е 5 MHz (дуплекс).
Централната носеща честота на системи за MCV услуги не трябва да съвпада с носещи честоти на наземни мрежи.		
	5	Модулация/Широчина на заеманата честотна лента			
	6	Посока/Разделяне			
	7	Предавателна мощност/Плътност на мощността	Максимална излъчена изходна мощност за мобилни крайни устройства, използвани на борда на плавателния съд под контрола на базовата станция на плавателния съд: 0 dBm/5 MHz.
Излъчването от БС на плавателния съд на палубата му трябва да е равно на или по-малко от –102 dBm/5 MHz (общ управляван канал).		
	8	Достъп до канала и правила за заемането му	За разстоянието между 2 и 12 морски мили от изходната линия критерият за качество (т.е. минималното изисквано ниво на сигнала, получен в клетката) е това ниво да е равно на или по-високо от: –87 dBm/5 MHz.
Таймерът за избор на обществена мобилна съобщителна мрежа се настройва на 10 минути.
Параметърът за компенсиране на закъснението се задава съгласно обхвата на клетката за разпределената антенна система за MCV услуги, равен на 600 m.
Таймерът за освобождаване на радиочестотния ресурс от съответната система за контрол (Radio Resource Control) при бездействие от страна на потребителя се настройва на 2 секунди.		
	9	Разрешителен режим			
	10	Допълнителни съществени изисквания			
	11	Допустими честотни планирания			
Информативна част	12	Планирани промени			
	13	Позоваване	БДС EN 301 908-1
БДС EN 301 908-2
БДС EN 301 908-3
БДС EN 301 908-11
2024/340/ЕС, както е изменено
ECC/DEC/(08)08		
	14	Номер на нотификацията	2021/359/BG		
	15	Забележка			
Таблица 4 
		Параметър	Описание	Коментар	
Нормативна част	1	Радиослужба	Подвижна		
	2	Приложение	Радиосъоръжения за предоставяне на мобилни съобщителни услуги на борда на плавателни съдове (МСV услуги) чрез LTE системи в обхвати 1800 MHz и 2.6 GHz	LTE с non-AAS (неактивна антенна система), 
5G с non-AAS в обхвати 1800 MHz и сдвоената честотна лента 2.6 GHz в съответствие със стандартите, публикувани от Европейския институт за стандарти в далекосъобщенията.
Системата, предоставяща MCV услуги, не се използва на разстояние, по-малко от 4 морски мили от изходната линия съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право.
На разстояние от 4 до 12 морски мили от изходната линия базовата станция на плавателен съд използва само вътрешни антени.
Една морска миля е равна на 1852 метра.	
	3	Радиочестотна лента	1710 – 1785 MHz
1805 – 1880 MHz
2500 – 2570 MHz
2620 – 2690 MHz		
	4	Разпределение на каналите	Максималната широчина на честотната лента, която може да се използва от MCV системата за всеки радиочестотен обхват (1800 MHz и 2600 MHz), е 5 MHz (дуплекс).
Централната носеща честота на системи за MCV услуги не трябва да съвпада с носещи честоти на наземни мрежи.		
	5	Модулация/Широчина на заеманата честотна лента			
	6	Посока/Разделяне			
	7	Предавателна мощност/Плътност на мощността	Максимална изходна мощност на излъчване за мобилни крайни устройства, използвани на борда на плавателния съд под контрола на БС на плавателния съд в радиочестотни обхвати 1800 MHz и 2.6 GHz: 0 dBm.
Излъчването от БС на плавателния съд на палубата му трябва да е равно на или по-малко от –98 dBm/5 MHz (равностойно на –120 dBm/15 kHz)1.	За 5G с non-AAS:
(1) При ширина на честотната лента на канала със SSB (една странична лента), различна от 15 kHz, се добавя коефициент на преобразуване 10 * log10 (SSB BW/15 kHz). 	
	8	Достъп до канала и правила за заемането му	За разстоянието между 4 и 12 морски мили от изходната линия критерият за качество (т.е. минималното изисквано ниво на сигнала, получен в клетката) е това ниво да е равно на или по-високо от –83 dBm/5 MHz (равностойно на –105 dBm/15 kHz).
Таймерът за избор на обществена мобилна съобщителна мрежа се настройва на 10 минути.1
Параметърът за компенсиране на закъснението се задава съгласно обхвата на клетката за разпределената антенна система за MCV услуги, равен на 400 m.2
Таймерът за освобождаване на радиочестотния ресурс от съответната система за контрол (Radio Resource Control) при бездействие от страна на потребителя се настройва на 2 секунди.	За 5G с non-AAS:
(1) При ширина на честотната лента на канала със SSB (една странична лента), различна от 15 kHz, се добавя коефициент на преобразуване 10 * log10 (SSB BW/15 kHz).
(2) Параметърът за компенсиране на закъснението се определя в съответствие с обхвата на съответната клетка.

	
	9	Разрешителен режим			
	10	Допълнителни съществени изисквания			
	11	Допустими честотни планирания			
Информативна част	12	Планирани промени			
	13	Позоваване	БДС EN 301 908-1
БДС EN 301 908-13
БДС EN 301 908-14
БДС EN 301 908-15
БДС EN 301 908-24
БДС EN 301 908-25
2024/340/ЕС, както е изменено
ECC/DEC/(08)08		
	14	Номер на нотификацията	2021/359/BG		
	15	Забележка	За да се избегнат радиосмущения от система навън от териториалното море към базови станции на наземни мобилни мрежи, предавателната (Tx) мощност на потребителското оборудване (UE), свързано към система, работеща в обхват 1800 MHz и сдвоената радиочестотна лента в обхват 2.6 GHz, се ограничава в съответствие със следната формула:
UE Tx мощност (dBm) = 2 + (D – 12) * 0,75, където:
D е разстоянието от изходната линия, като 12 < D <= 41 морски мили.		
“
Председател: Иван Димитров
4495
НЕОФИЦИАЛЕН РАЗДЕЛ
МИНИСТЕРСТВО НА ОКОЛНАТА СРЕДА И ВОДИТЕ
ЗАПОВЕД № РД-579 от 27 юни 2024 г.
На основание чл. 12, ал. 6 във връзка с чл. 6, ал. 1, т. 1 и 2 от Закона за биологичното разнообразие и т. 2 от Решение на Министерския съвет № 122 от 2.03.2007 г. (ДВ, бр. 21 от 2007 г.), изменено с решения на Министерския съвет № 52 от 5.02.2008 г. (ДВ, бр. 14 от 2008 г.), № 615 от 2.09.2020 г. (ДВ, бр. 79 от 2020 г.) и № 588 от 6.08.2021 г. (ДВ, бр. 67 от 2021 г.), предвид Решение на Комисията 2009/93/ЕО от 12 декември 2008 г. за приемане съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета на втори актуализиран списък на териториите от значение за Общността в Континенталния биогеографски регион (нотифицирано под номер C (2008) 8039) и Решение за изпълнение (ЕС) 2023/244 на Комисията от 26 януари 2023 г. за приемане на шестнадесетата актуализация на списъка на териториите от значение за Общността в Континенталния биогеографски регион (нотифицирано под номер С (2023) 607) обявявам:
1. Защитена зона BG0000436 „Река Мечка“ в землищата на с. Брягово, с. Бяла река, с. Дълбок извор, с. Искра, с. Поройна, гр. Първомай, община Първомай, област Пловдив, с. Тополово, с. Леново, с. Новаково, община Асеновград, област Пловдив, с обща площ 32 486,850 дка.
2. Предмет на опазване в защитена зона BG0000436 „Река Мечка“ са:
2.1. следните типове природни местообитания по чл. 6, ал. 1, т. 1 от Закона за биологичното разнообразие (ЗБР):
– 91AA* Източни гори от космат дъб;
– 91M0 Балкано-панонски церово-горунови гори;
2.2. местообитанията на следните видове по чл. 6, ал. 1, т. 2 от ЗБР:
2.2.1. бозайници – Пъстър пор (Vormela peregusna), Видра (Lutra lutra), Голям подковонос (Rhinolophus ferrumequinum), Maлък подковонос (Rhinolophus hipposideros);
2.2.2. земноводни и влечуги – Червенокоремна бумка (Bombina bombina), Жълтокоремна бумка (Bombina variegata), Голям гребенест тритон (Triturus karelinii), Пъстър смок (Elaphe sauromates), Обикновена блатна костенурка (Emys orbicularis), Шипоопашата костенурка (Testudo hermanni), Шипобедрена костенурка (Testudo graeca);
2.2.3. риби – Маришка мряна (Barbus cyclolepis), Европейска горчивка (Rhodeus amarus), Обикновен щипок (Cobitis taenia), Балкански щипок (Sabanejewia balcanica); 
2.2.4. безгръбначни – Бръмбар рогач (Lucanus cervus), Обикновен сечко (Cerambyx cerdo), Буков сечко (Morimus funereus), Еуфидриас (Euphydryas aurinia), Бисерна мида (Unio crassus).
3. Защитената зона по т. 1 се обявява с цел:
3.1. опазване и поддържане на типовете природни местообитания, посочени в т. 2.1, местообитанията на посочените в т. 2.2 видове, техните популации и разпространение в границите на зоната за постигане и поддържане на благоприятното им природозащитно състояние в Континенталния биогеографски регион;
3.2. подобряване на структурата и функциите на природни местообитания с кодове 91AA* и 91M0;
3.3. подобряване на състоянието на популацията на вида Балкански щипок (Sabanejewia balcanica);
3.4. подобряване на местообитанията на видовете Видра (Lutra lutra), Маришка мряна (Barbus cyclolepis), Балкански щипок (Sabanejewia balcanica), Буков сечко (Morimus funereus) и Бисерна мида (Unio crassus);
3.5. при необходимост подобряване на състоянието или възстановяване на типове природни местообитания, посочени в т. 2.1, местообитания на посочени в т. 2.2 видове и техни популации.
4. За защитената зона по т. 1 със Заповед № РД-571 от 27.06.2024 г. на министъра на околната среда и водите са утвърдени специфични и подробни цели на опазване, които са налични и се съхраняват в Министерството на околната среда и водите, РИОСВ – Пловдив, и на интернет страницата на Информационната система за защитените зони от екологичната мрежа Натура 2000.
5. Целите на защитената зона по т. 3 и 4 се определят съобразно важността на защитената зона за постигане и поддържане на благоприятното природозащитно състояние на типовете природни местообитания и видовете по т. 2 в Континенталния биогеографски регион, както и за свързаността и целостта на мрежата от защитени зони в страната, като част от Европейската екологична мрежа Натура 2000. Те определят и приоритетите при планиране и прилагане на мерки в защитената зона.
6. Приоритетни за опазване в защитената зона са типът природно местообитание в т. 2.1, означен със знак (*) в приложение № 1 от ЗБР, както и типовете природни местообитания и видовете, за които са определени цели за подобряване в т. 3.
7. Пълният опис на координатите на точките, определящи границата на защитена зона BG0000436 „Река Мечка“, е посочен в приложението, неразделна част от настоящата заповед.
8. Стандартният формуляр с данни и оценки за защитената зона, както и картен материал с границите й са налични и се съхраняват в Министерството на околната среда и водите, РИОСВ – Пловдив, и на интернет страницата на Информационната система за защитените зони от екологичната мрежа Натура 2000.
9. В границите на защитената зона се забранява:
9.1. провеждане на състезания с моторни превозни средства извън съществуващите пътища и регламентираните за това места;
9.2. движение на мотоциклети, ATV, UTV и бъгита в неурбанизирани територии извън съществуващите пътища; забраната не се прилага за определени на основание на нормативен акт трасета за движение на изброените моторни превозни средства, както и при бедствия, извънредни ситуации и за провеждане на противопожарни, аварийни, контролни и спасителни дейности;
9.3. отводняване на крайбрежни заливаеми ивици на реки и други естествени водни обекти, промени в хидроморфологичния режим чрез отводняване, изземване на наносни отложения, коригиране, преграждане с диги на реки, с изключение на такива: в урбанизирани територии; в случаи на опасност от наводнения, които могат да доведат до риск за живота и здравето на хората или настъпване на материални щети; при бедствия и аварии; за подобряване на състоянието на природните местообитания и местообитанията на видовете по т. 2;
9.4. изграждане на преграждащи речното течение хидротехнически съоръжения, недопускащи придвижването на видовете по т. 2.2 нагоре и надолу по течението на реката;
9.5. промяна на начина на трайно ползване, разораване, залесяване и превръщане в трайни насаждения на ливади, пасища и мери при ползването на земеделските земи като такива;
9.6. премахване на характеристики на ландшафта (синори, жизнени единични и групи дървета, традиционни ивици, заети с храстово-дървесна растителност сред обработваеми земи, защитни горски пояси, каменни огради и живи плетове) при ползването на земеделските земи като такива освен в случаите на премахване на инвазивни чужди видове дървета и храсти;
9.7. търсене и проучване на общоразпространени полезни изкопаеми (строителни и скалнооблицовъчни материали), разкриване на нови и разширяване на концесионните площи за добив на общоразпространени полезни изкопаеми (строителни и скалнооблицовъчни материали); забраната не се прилага в случаите, в които към датата на обнародването на заповедта в „Държавен вестник“ има започната процедура за предоставяне на разрешения за търсене и/или проучване, и/или за предоставяне на концесия за добив по Закона за подземните богатства и по Закона за концесиите, или е започнала процедура за съгласуването им по реда на глава шеста от Закона за опазване на околната среда и/или по чл. 31 от ЗБР, или е подадено заявление за регистриране на търговско откритие;
9.8. употреба на торове, подобрители на почвата, биологично активни вещества, хранителни субстрати и продукти за растителна защита, които не отговарят на изискванията на Закона за защита на растенията;
9.9. употреба на минерални торове в ливади, пасища, мери и изоставени орни земи, както и на продукти за растителна защита и биоциди от професионална категория на употреба в тези територии освен при каламитет, епифитотия, епизоотия или епидемия, както и при прилагане на селективни методи за борба с инвазивни чужди видове;
9.10. използване на органични утайки от промишлени и други води и битови отпадъци за внасяне в земеделските земи без разрешение от специализираните органи на Министерството на земеделието и когато концентрацията на тежки метали, металоиди и устойчиви органични замърсители в утайките превишава фоновите концентрации съгласно приложение № 1 от Наредба № 3 от 2008 г. за нормите за допустимо съдържание на вредни вещества в почвите (ДВ, бр. 71 от 2008 г.);
9.11. използване на води за напояване, които съдържат вредни вещества и отпадъци над допустимите норми;
9.12. палене на стърнища, слогове, крайпътни ивици и площи със суха и влаголюбива растителност;
9.13. паша на домашни животни в горските територии, които са обособени за гори във фаза на старост;
9.14. добив на дървесина и биомаса в горите във фаза на старост освен в случаи на увреждане на повече от 50 % от площта на съответната гора във фаза на старост вследствие на природни бедствия и каламитети; в горите във фаза на старост, през които преминават съществуващи горски пътища и други инфраструктурни обекти, при доказана необходимост се допуска сеч на единични сухи, повредени, застрашаващи или пречещи на безопасното движение на хора и пътни превозни средства или на нормалното функциониране на инфраструктурните обекти дървета;
9.15. задържане на улов на повече от 1,5 кг Маришка мряна (Barbus cyclolepis) с минимални размери по приложение № 2 към чл. 38, ал. 1 на 3акона за рибарството и аквакултурите;
9.16. зарибяване с неместни видове риби.
10. Горските типове природни местообитания по т. 2.1 се стопанисват в съответствие с разпоредбите на глава четвърта от Наредба № 8 от 2011 г. за сечите в горите (ДВ, бр. 64 от 2011 г.) и за тях е задължително прилагането на „Система от режими и мерки за стопанисване на горските типове местообитания от приложение № 1 от Закона за биологичното разнообразие“, утвърдена от изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите.
11. Мерки за постигане целите на опазване на защитената зона са определени или могат да се определят също във:
11.1. решения, издавани по реда на чл. 31 от ЗБР;
11.2. горскостопанските и ловностопанските планове и програми;
11.3. плана за управление на речните басейни в Източнобеломорския район за басейново управление на водите; 
11.4. планове в областта на енергетиката и климата;
11.5. планове за действие за видове и планове за управление на защитени територии;
11.6. други планови, програмни и стратегически документи.
12. В границите на защитената зона се препоръчва:
12.1. поддържане на обработваеми земи, които не са включени в сеитбооборот пет или повече години, като ливада, пасище или мера;
12.2. промяна на начина на трайно ползване на обработваеми земи, които не са включени в сеитбооборот пет или повече години, в „ливада“, „пасище“ или „мера“;
12.3. изпълнение на мерки за поддържане и опазване на съществуващите постоянни пасища, мери, ливади и местообитанията по т. 2.1 от разпространението на нежелана растителност – рудерални и инвазивни чужди видове, съгласно списъка с инвазивни чужди видове, които засягат Съюза (създаден и актуализиран с регламенти за изпълнение на Комисията в съответствие с Регламент (ЕС) № 1143/2014 на Европейския парламент и на Съвета), публикуван на интернет страницата на МОСВ;
12.4. възстановяване и поддържане на затревени площи като такива с висока природна стойност чрез:
– косене ръчно или с косачки за бавно косене от центъра към периферията или от единия край на площта към другия с ниска скорост, като окосената трева се изсушава и събира на купове или се изнася от парцела;
– паша, като се поддържа гъстота на животинските единици на цялата пасищна площ на стопанството, на която се извършва пашата, от 0,3 до 1 ЖЕ/ха;
12.5. създаване на площи, заети с храстово-дървесна растителност сред обработваеми земи, на каменни купчини и малки водни площи след предварително съгласуване с РИОСВ – Пловдив;
12.6. подмяна на инвазивните чужди видове дървета и храсти с местни видове след премахването им от характеристики на ландшафта (синори, жизнени единични и групи дървета, традиционни ивици, заети с храстово-дървесна растителност сред обработваеми земи, защитни горски пояси и живи плетове);
12.7. прилагане на разновъзрастни лесовъдски системи в природно местообитание с код 91М0 за превръщане на издънковите насаждения в семенни;
12.8. насърчаване на устойчивото управление на горите чрез запазване на биотопните дървета и на достатъчно количество мъртва дървесина в горските екосистеми, избягване на залесяването с неместни дървесни видове и произходи и съобразяване на интензивността на дърводобива с растежния потенциал на дървостоите и предназначението на горите, ограничаване на изсичането/подмяната на горскодървесната растителност и употребата на биоциди, хормони и препарати за растителна защита;
12.9. поддържане на поне 10 % от общата площ на горските типове природни местообитания по т. 2.1 в защитената зона като гори във фаза на старост;
12.10. прилагане на мерки за подобряване на свързаността на местообитанията в районите със съществуващи хидротехнически съоръжения, преграждащи реката;
12.11. установяване на собствеността и премахване на съществуващи хидротехнически съоръжения, излезли от експлоатация.
13. Режим на дейности, подлежащи на съгласуване/одобрение: планове, програми, проекти и инвестиционни предложения, които не са непосредствено свързани или необходими за управлението на защитената зона и които поотделно или във взаимодействие с други планове, програми, проекти или инвестиционни предложения могат да окажат значително отрицателно въздействие върху нея, се подлагат на оценка за съвместимостта им с предмета и целите на опазване на защитената зона съгласно чл. 31 от ЗБР и наредбата по чл. 31а от същия закон.
Настоящата заповед не отменя забраните и ограниченията на дейности, наложени по силата на други нормативни и административни актове.
Защитените територии, обявени по реда на Закона за защитените територии, попадащи в границата на защитена зона BG0000436 „Река Мечка“, запазват статута, категорията, границите и режимите си на опазване. Горното не отменя прилагането на забраните и ограниченията по настоящата заповед за тази територия.
Нарушителите на забраните и ограниченията по т. 9 от тази заповед се наказват съгласно административнонаказателните разпоредби на ЗБР.
Защитена зона BG0000436 „Река Мечка“ да се впише в регистрите на защитените зони, водени в МОСВ и РИОСВ – Пловдив, съгласно чл. 18 от ЗБР.
Заповедта влиза в сила от обнародването й в „Държавен вестник“.
На основание чл. 12, ал. 7 от ЗБР заповедта е окончателна и не подлежи на обжалване.
Министър: П. Димитров
Приложение към т. 7 от Заповед № РД-579 от 27.06.2024 г.
Пълен опис на координатите на точките, определящи границата на защитена зона BG0000436 „Река Мечка“ 
в „Българска геодезическа система 2005“, проекция UTM, зона 35N

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4326.pdf

4326
ЗАПОВЕД № РД-580 от 27 юни 2024 г.
На основание чл. 12, ал. 6 във връзка с чл. 6, ал. 1, т. 1 и 2 от Закона за биологичното разнообразие и т. 2 от Решение на Министерския съвет № 122 от 2.03.2007 г. (ДВ, бр. 21 от 2007 г.), изменено с решения на Министерския съвет № 52 от 5.02.2008 г. (ДВ, бр. 14 от 2008 г.), № 615 от 2.09.2020 г. (ДВ, бр. 79 от 2020 г.) и № 588 от 6.08.2021 г. (ДВ, бр. 67 от 2021 г.), предвид Решение на Комисията 2009/93/ЕО от 12 декември 2008 г. за приемане съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета на втори актуализиран списък на териториите от значение за Общността в Континенталния биогеографски регион (нотифицирано под номер C (2008) 8039) и Решение за изпълнение (ЕС) 2023/244 на Комисията от 26 януари 2023 г. за приемане на шестнадесетата актуализация на списъка на териториите от значение за Общността в Континенталния биогеографски регион (нотифицирано под номер С (2023) 607) обявявам:
1. Защитена зона BG0000518 „Въртопски дол“ в землищата на с. Арчар, с. Държаница, с. Лагошевци, община Димово, област Видин, с. Въртоп, община Видин, област Видин, с обща площ 10 188,462 дка.
2. Предмет на опазване в защитена зона BG0000518 „Въртопски дол“ са:
2.1. следните типове природни местообитания по чл. 6, ал. 1, т. 1 от Закона за биологичното разнообразие (ЗБР):
– 3260 Равнинни или планински реки с растителност от Ranunculion fluitantis и Callitricho-Batrachion;
– 6210 Полуестествени сухи тревни и храстови съобщества върху варовик (Festuco-Brometalia) (*важни местообитания на орхидеи);
– 6430 Хидрофилни съобщества от високи треви в равнините и в планинския до алпийския пояс;
– 6510 Низинни сенокосни ливади;
– 7220 * Извори с твърда вода с туфести формации (Cratoneurion);
– 8310 Неблагоустроени пещери;
– 91E0 * Алувиални гори с Alnus glutinosa и Fraxinus excelsior (Alno-Pandion, Alnion incanae, Salicion albae);
– 91G0 * Панонски гори с Quercus petraea и Carpinus betulus;
– 91H0 * Панонски гори с Quercus pubescens;
– 91M0 Балкано-панонски церово-горунови гори;
2.2. местообитанията на следните видове по чл. 6, ал. 1, т. 2 от ЗБР:
2.2.1. бозайници – Пъстър пор (Vormela peregusna), Видра (Lutra lutra), Голям нощник (Myotis myotis), Остроух нощник (Myotis blythii), Maлък подковонос (Rhinolophus hipposideros);
2.2.2. земноводни и влечуги – Червенокоремна бумка (Bombina bombina), Жълтокоремна бумка (Bombina variegata), Гребенест тритон (Triturus cristatus), Добруджански тритон (Triturus dobrogicus), Обикновена блатна костенурка (Emys orbicularis), Шипоопашата костенурка (Testudo hermanni);
2.2.3. риби – Черна (балканска) мряна (Barbus meridionalis), Европейска горчивка (Rhodeus amarus), Обикновен щипок (Cobitis taenia), Балкански щипок (Sabanejewia balcanica); 
2.2.4. безгръбначни – Бръмбар рогач (Lucanus cervus), Обикновен сечко (Cerambyx cerdo), Буков сечко (Morimus funereus), *Алпийска розалия (Rosalia alpina), Ценагрион (Coenagrion ornatum), Ивичест теодоксус (Theodoxus transversalis), Бисерна мида (Unio crassus); 
2.2.5. растения – Обикновена пърчовка (Himantoglossum caprinum).
3. Защитената зона по т. 1 се обявява с цел:
3.1. опазване и поддържане на типовете природни местообитания, посочени в т. 2.1, местообитанията на посочените в т. 2.2 видове, техните популации и разпространение в границите на зоната, за постигане и поддържане на благоприятното им природозащитно състояние в Континенталния биогеографски регион;
3.2. увеличаване на приноса на защитената зона по отношение на площта на природни местообитания с кодове 6210 (*важни местообитания на орхидеи), 6430 и 6510 в Континенталния биогеографски регион;
3.3. подобряване на структурата и функциите на природни местообитания с кодове 6210 (*важни местообитания на орхидеи), 6430, 6510, 91E0*, 91G0*, 91H0* и 91M0;
3.4. подобряване на местообитанията на видовете Видра (Lutra lutra), Черна (балканска) мряна (Barbus meridionalis), Европейска горчивка (Rhodeus amarus), Обикновен щипок (Cobitis taenia), Балкански щипок (Sabanejewia balcanica), Буков сечко (Morimus funereus) и Бисерна мида (Unio crassus);
3.5. при необходимост подобряване на състоянието или възстановяване на типове природни местообитания, посочени в т. 2.1, местообитания на посочени в т. 2.2 видове и техни популации.
4. За защитената зона по т. 1 със Заповед № РД-572 от 27.06.2024 г. на министъра на околната среда и водите са утвърдени специфични и подробни цели на опазване, които са налични и се съхраняват в Министерството на околната среда и водите, РИОСВ – Монтана, и на интернет страницата на Информационната система за защитените зони от екологичната мрежа Натура 2000.
5. Целите на защитената зона по т. 3 и 4 се определят съобразно важността на защитената зона за постигане и поддържане на благоприятното природозащитно състояние на типовете природни местообитания и видовете по т. 2 в Континенталния биогеографски регион, както и за свързаността и целостта на мрежата от защитени зони в страната като част от Европейската екологична мрежа Натура 2000. Те определят и приоритетите при планиране и прилагане на мерки в защитената зона.
6. Приоритетни за опазване в защитената зона са типовете природни местообитания и видът, означени със знак (*) в приложения № 1 и № 2 от ЗБР, както и типовете природни местообитания и видовете, за които са определени цели за подобряване в т. 3.
7. Пълният опис на координатите на точките, определящи границата на защитена зона BG0000518 „Въртопски дол“, е посочен в приложението, неразделна част от настоящата заповед.
8. Стандартният формуляр с данни и оценки за защитената зона, както и картен материал с границите й са налични и се съхраняват в Министерството на околната среда и водите, РИОСВ – Монтана, и на интернет страницата на Информационната система за защитените зони от екологичната мрежа Натура 2000.
9. В границите на защитената зона се забранява:
9.1. провеждане на състезания с моторни превозни средства извън съществуващите пътища и регламентираните за това места;
9.2. движение на мотоциклети, ATV, UTV и бъгита в неурбанизирани територии извън съществуващите пътища; забраната не се прилага за определени на основание на нормативен акт трасета за движение на изброените моторни превозни средства, както и при бедствия, извънредни ситуации и за провеждане на противопожарни, аварийни, контролни и спасителни дейности;
9.3. отводняване на крайбрежни заливаеми ивици на реки и други естествени водни обекти, промени в хидроморфологичния режим чрез отводняване, изземване на наносни отложения, коригиране, преграждане с диги на реки, с изключение на такива: в урбанизирани територии; в случаи на опасност от наводнения, които могат да доведат до риск за живота и здравето на хората или настъпване на материални щети; при бедствия и аварии; за подобряване на състоянието на природните местообитания и местообитанията на видовете по т. 2;
9.4. изграждане на преграждащи речното течение хидротехнически съоръжения, недопускащи придвижването на видовете по т. 2.2 нагоре и надолу по течението на реката;
9.5. промяна на начина на трайно ползване, разораване, залесяване и превръщане в трайни насаждения на ливади, пасища и мери при ползването на земеделските земи като такива;
9.6. разораване и залесяване на поляни, голини и други незалесени горски територии в границите на негорските природни местообитания по т. 2.1 освен в случаите на доказана необходимост от защита срещу ерозия и порои;
9.7. премахване на характеристики на ландшафта (синори, жизнени единични и групи дървета, традиционни ивици, заети с храстово-дървесна растителност сред обработваеми земи, защитни горски пояси, каменни огради и живи плетове) при ползването на земеделските земи като такива освен в случаите на премахване на инвазивни чужди видове дървета и храсти;
9.8. търсене и проучване на общоразпространени полезни изкопаеми (строителни и скалнооблицовъчни материали), разкриване на нови и разширяване на концесионните площи за добив на общоразпространени полезни изкопаеми (строителни и скалнооблицовъчни материали); забраната не се прилага в случаите, в които към датата на обнародването на заповедта в „Държавен вестник“ има започната процедура за предоставяне на разрешения за търсене и/или проучване, и/или за предоставяне на концесия за добив по Закона за подземните богатства и по Закона за концесиите, или е започнала процедура за съгласуването им по реда на глава шеста от Закона за опазване на околната среда и/или по чл. 31 от ЗБР, или е подадено заявление за регистриране на търговско откритие;
9.9. употреба на торове, подобрители на почвата, биологично активни вещества, хранителни субстрати и продукти за растителна защита, които не отговарят на изискванията на Закона за защита на растенията;
9.10. употреба на минерални торове в ливади, пасища, мери, изоставени орни земи и горски територии, както и на продукти за растителна защита и биоциди от професионална категория на употреба в тези територии освен при каламитет, епифитотия, епизоотия или епидемия, както и при прилагане на селективни методи за борба с инвазивни чужди видове;
9.11. използване на органични утайки от промишлени и други води и битови отпадъци за внасяне в земеделските земи без разрешение от специализираните органи на Министерството на земеделието и когато концентрацията на тежки метали, металоиди и устойчиви органични замърсители в утайките превишава фоновите концентрации съгласно приложение № 1 от Наредба № 3 от 2008 г. за нормите за допустимо съдържание на вредни вещества в почвите (ДВ, бр. 71 от 2008 г.);
9.12. използване на води за напояване, които съдържат вредни вещества и отпадъци над допустимите норми;
9.13. палене на стърнища, слогове, крайпътни ивици и площи със суха и влаголюбива растителност;
9.14. извеждане на сечи в природно местообитание с код 91E0*, с изключение на: за изграждане, ремонт и поддръжка на съоръжения (елементи) на техническата инфраструктура; за предотвратяване на опасности, застрашаващи живота и здравето на хората; при бедствия и аварии; за поддържане/подобряване състоянието на природните местообитания и местообитанията на видовете по т. 2; случаите на реализиране на инвестиционни предложения, одобрени или съгласувани по реда на глава шеста от Закона за опазване на околната среда и/или чл. 31 от Закона за биологичното разнообразие към датата на влизане в сила на заповедта;
9.15. палене на огън, благоустрояване, електрифициране, извършване на стопанска и спортна дейност в неблагоустроените пещери и на входовете им, както и чупене, повреждане, събиране или преместване на скални и пещерни образувания, преграждане на входовете или на отделни техни галерии по начин, възпрепятстващ преминаването на видовете прилепи, предмет на опазване по т. 2.2.1;
9.16. посещения на неблагоустроени пещери през размножителния период на прилепите и през периода на зимуване – от 1 декември до 31 юли, с изключение на такива с научна цел, при наличие на разрешително по чл. 49, ал. 1 от ЗБР.
10. Горските типове природни местообитания по т. 2.1 се стопанисват в съответствие с разпоредбите на глава четвърта от Наредба № 8 от 2011 г. за сечите в горите (ДВ, бр. 64 от 2011 г.) и за тях е задължително прилагането на „Система от режими и мерки за стопанисване на горските типове местообитания от приложение № 1 от Закона за биологичното разнообразие“, утвърдена от изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите.
11. Мерки за постигане целите на опазване на защитената зона са определени или могат да се определят също във:
11.1. решения, издавани по реда на чл. 31 от ЗБР;
11.2. горскостопанските и ловностопанските планове и програми;
11.3. плана за управление на речните басейни в Дунавския район за басейново управление на водите; 
11.4. планове в областта на енергетиката и климата;
11.5. планове за действие за видове;
11.6. други планови, програмни и стратегически документи.
12. В границите на защитената зона се препоръчва:
12.1. поддържане на обработваеми земи, които не са включени в сеитбооборот пет или повече години, като ливада, пасище или мера;
12.2. промяна на начина на трайно ползване на обработваеми земи, които не са включени в сеитбооборот пет или повече години, в „ливада“, „пасище“ или „мера“;
12.3. изпълнение на мерки за поддържане и опазване на съществуващите постоянни пасища, мери, ливади и местообитанията по т. 2.1 от разпространението на нежелана растителност – рудерални и инвазивни чужди видове, съгласно списъка с инвазивни чужди видове, които засягат Съюза (създаден и актуализиран с регламенти за изпълнение на Комисията в съответствие с Регламент (ЕС) № 1143/2014 на Европейския парламент и на Съвета), публикуван на интернет страницата на МОСВ;
12.4. възстановяване и поддържане на затревени площи като такива с висока природна стойност чрез:
– косене ръчно или с косачки за бавно косене от центъра към периферията или от единия край на площта към другия с ниска скорост, като окосената трева се изсушава и събира на купове или се изнася от парцела;
– паша, като се поддържа гъстота на животинските единици на цялата пасищна площ на стопанството, на която се извършва пашата, от 0,3 до 1 ЖЕ/ха;
12.5. подмяна на инвазивните чужди видове дървета и храсти с местни видове след премахването им от характеристики на ландшафта (синори, жизнени единични и групи дървета, традиционни ивици, заети с храстово-дървесна растителност сред обработваеми земи, защитни горски пояси и живи плетове);
12.6. прилагане на разновъзрастни лесовъдски системи в природно местообитание с код 91M0 за превръщане на издънковите насаждения в семенни;
12.7. намаляване на въздействието от селското стопанство (преизпасване) върху природно местообитание с код 91H0*;
12.8. запазване и където е уместно, възстановяване на типово специфичните хидроморфологични условия в природно местообитание с код 91E0*;
12.9. насърчаване на устойчивото управление на горите чрез запазване на достатъчно количество мъртва дървесина в горските екосистеми, ограничаване на изсичането/подмяната на горскодървесната растителност, ограничаване на употребата на биоциди, хормони и препарати за растителна защита, както и извършване на противопожарни дейности.
13. Режим на дейности, подлежащи на съгласуване/одобрение: планове, програми, проекти и инвестиционни предложения, които не са непосредствено свързани или необходими за управлението на защитената зона и които поотделно или във взаимодействие с други планове, програми, проекти или инвестиционни предложения могат да окажат значително отрицателно въздействие върху нея, се подлагат на оценка за съвместимостта им с предмета и целите на опазване на защитената зона съгласно чл. 31 от ЗБР и наредбата по чл. 31а от същия закон.
Настоящата заповед не отменя забраните и ограниченията на дейности, наложени по силата на други нормативни и административни актове.
Нарушителите на забраните и ограниченията по т. 9 от тази заповед се наказват съгласно административнонаказателните разпоредби на ЗБР.
Защитена зона BG0000518 „Въртопски дол“ да се впише в регистрите на защитените зони, водени в МОСВ и РИОСВ – Монтана, съгласно чл. 18 от ЗБР.
Заповедта влиза в сила от обнародването й в „Държавен вестник“.
На основание чл. 12, ал. 7 от ЗБР заповедта е окончателна и не подлежи на обжалване.
Министър: П. Димитров
Приложение към т. 7 от Заповед № РД-580 от 27.06.2024 г.
Пълен опис на координатите на точките, определящи границата на защитена зона BG0000518 „Въртопски дол“ 
в „Българска геодезическа система 2005“, проекция UTM, зона 35N

http://dv.parliament.bg/DVPics/2024/61_24/4327.pdf

4327
МИНИСТЕРСТВО НА РЕГИОНАЛНОТО РАЗВИТИЕ И БЛАГОУСТРОЙСТВОТО
ЗАПОВЕД № РД-02-15-100 от 12 юли 2024 г.
Община Аврен е разположена в централната част на Варненска област и заема 35 384,07 ха по кадастрална карта. Съседни общини са община Варна, община Белослав и община Девня – на север, община Провадия – на запад, и община Долни чифлик – на юг. Тъй като на изток община Аврен има излаз на Черно море, като бреговата ивица е с дължина около 20 км, съгласно чл. 18, ал. 1, т. 2 от Закона за устройството на Черноморското крайбрежие (ЗУЧК) устройството и развитието на Черноморското крайбрежие се извършват въз основа на общ устройствен план за цялата територия на общината.
Общината се състои от 17 села, като общински център е с. Аврен. Останалите населени места са селата: Близнаци, Приселци, Дъбравино, Юнак, Казашка река, Тръстиково, Синдел, Китка, Круша, Болярци, Царевци, Равна гора, Здравец, Садово, Бенковски и Добри дол.
В рамките на община Аврен попада и курортен комплекс „Камчия“.
Община Аврен има териториалноустройствен план (ТУП), разработен в края на 90-те години на миналия век при различна законова рамка, като условията и прогнозите, при които е разработен, са съществено изменени и управлението на населените места и извънселищните територии не може да се осъществява чрез него.
Със Заповед № РД-02-15-86 от 16.11.2018 г. на министъра на регионалното развитие и благоустройството е разрешено да се изработи проект на общ устройствен план (ОУП) за цялата територия на община Аврен и на основание чл. 19, ал. 2 от Закона за устройството на Черноморското крайбрежие е дадено съгласие изработването на проекта и Екологичната оценка към него да бъде възложено от кмета на община Аврен.
С общия устройствен план ще се допринесе за по-ефективното планиране на общинската територия, прилагащо интегриран подход за постигане на устойчиво развитие в перспектива. Наличието на актуален действащ ОУП на община Аврен е също така предпоставка за решаване на дългогодишни устройствени проблеми, включително регулация на територии в периферията на населените места, както и за създаване на възможности за частни и публични инвестиции чрез оперативните програми на Европейския съюз и Република България.
Предвид изложеното на основание чл. 19, ал. 2, 3 и 5, чл. 18, ал. 1, т. 2 и ал. 2, чл. 21 и 22 от Закона за устройството на Черноморското крайбрежие (ЗУЧК) и чл. 127, ал. 1, 2 и 3 от Закона за устройство на територията (ЗУТ) във връзка с § 2 от допълнителните разпоредби на ЗУЧК, Решение № 1195 по протокол № 48 от 28.09.2023 г. на Общинския съвет – Аврен, за внасяне на окончателния проект на ОУП и Екологичната оценка към него за приемане от Националния експертен съвет по устройство на територията и регионална политика (НЕСУТРП), проведени обществено обсъждане на ОУП на община Аврен и консултации по Екологичната оценка и оценка на съвместимост, Протокол № УТ-01-02-08.1 от 12.04.2023 г. на НЕСУТРП при МРРБ за разглеждане на предварителния проект на ОУП и постъпилите възражения и предложения при общественото обсъждане, Становище по екологична оценка № 2-1/2023 г. от 10.02.2023 г. на министъра на околната среда и водите, писмо изх. № 08-00-818/17.01.2024 г. на Министерството на околната среда и водите за приемане на обобщена справка на основание чл. 29, ал. 2 от Наредбата за условията и реда за извършване на екологична оценка на планове и програми, Становище № СТ-84-200/13.05.2024 г. на Министерството на културата за съгласуване на проекта, Заключение за съгласуване на проекта № УС-00-2-150/2.02.2024 г. на главния държавен здравен инспектор, съгласувателни писма и становища на заинтересованите централни и териториални администрации, контролни органи и експлоатационни дружества по окончателния проект на ОУП, разгледани на заседание на НЕСУТРП, проведено на 19.06.2024 г., Доклад за изпълнение на постъпилите препоръки и становища, Протокол № УТАТУ-01-02-11 от 19.06.2024 г. за приемане на окончателния проект на ОУП на община Аврен и Доклад за изпълнение на препоръките – допълнение, внесен с писмо вх. № 91-00-15-(5348)/28.06.2024 г. с отразени становища и препоръки от НЕСУТРП, одобрявам проект за общ устройствен план на община Аврен, фаза окончателен проект, и Правила и нормативи за прилагането на ОУП съгласно приетите текстови и графични части, представляващи неразделна част от настоящата заповед.
Заповедта за одобряване на окончателния проект за ОУП да се изпрати за обнародване в „Държавен вестник“.
Одобреният с настоящата заповед ОУП на община Аврен да се публикува на интернет страниците на МРРБ и на Община Аврен съгласно разпоредбата на чл. 127, ал. 11 от ЗУТ.
На основание чл. 127, ал. 12 от ЗУТ общият устройствен план подлежи на обжалване по реда на чл. 215, ал. 1 от ЗУТ в 14-дневен срок от обнародването на настоящата заповед в „Държавен вестник“ чрез МРРБ.
Обжалването не спира изпълнението на плана.
Министър: В. Коритарова-Касабова
4520

КОМИСИЯ ЗА ЗАЩИТА НА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ КЪМ МИНИСТЕРСТВОТО НА ИКОНОМИКАТА И ИНДУСТРИЯТА
ЗАПОВЕД № 315 от 8 май 2024 г.
На основание чл. 8, ал. 1 и ал. 2, т. 9 от Устройствения правилник на Комисията за защита на потребителите към министъра на икономиката и индустрията и на нейната администрация, решение на комисията по т. 15 съгласно протокол № 6 от 5.03.2024 г., чл. 92, ал. 1, 2 и 5 във връзка с чл. 87 и чл. 88, ал. 1, т. 2 от Закона за защита на потребителите, Наредбата за условията и реда за изтегляне от пазара, изземване от потребителите и унищожаване на опасни стоки и за реда за обезщетяване на потребителите в случаите на изземване на опасни стоки във връзка с чл. 99 от Закона за защита на потребителите нареждам:
1. Забранявам вноса, износа, възмездното или безвъзмездното пускане на пазара на бебешко шише, стъклено, марка „Camera“ New safe, 240 ml, баркод: 3802066231520, арт. номер 23152, като стока, представляваща сериозен риск и опасност за здравето на потребителите.
2. Вносителите и дистрибуторите да организират незабавното и ефективно изтегляне от пазара и изземването от потребителите на описаната в заповедта стока по реда, условията и в сроковете, визирани в Наредбата за условията и реда за изтегляне от пазара, изземване от потребителите и унищожаване на опасни стоки, и за реда за обезщетяване на потребителите в случаите на изземване на опасни стоки и да отправят предупреждения към потребителите за рисковете, които стоката съдържа.
Мотиви:
Съгласно Протокол от изпитване № 130541203418545/15.02.2024 г., издаден от изпитвателен център „Алми тест“, бебешко шише, стъклено, марка „Camera“ New safe, 240 ml, баркод: 3802066231520, арт. номер 23152, не съответства на изискванията на БДС EN 14350:2020 „Изделия за отглеждане на малки деца. Приспособления за пиене на течности. Изисквания за безопасност и методи за изпитване“ по следните показатели:
– клауза 7.6.4.2 „Изисквания и изпитвания за бутилките. Термичен шок“, тъй като стъклената бутилка се чупи на парчета при изпитване;
– клаузи 7.7.1.1, 7.7.1.3, 7.7.1.4 „Изисквания и изпитвания за аксесоарите за пиене. Изпитване на скъсване“, тъй като биберонът се къса при изпитване;
– клауза 9 „Потребителска опаковка“, тъй като на опаковката/инструкцията липсват предупрежденията: „Преди всяка употреба измийте, почистете внимателно, за да осигурите хигиена“; не е посочен поне един подходящ метод за почистване; не е посочен метод за почистване на повърхности, които не се виждат; не са посочени неподходящи методи за загряване и почистване, съхранение и употреба, които могат да повредят продукта; липсват предупреждения за биберон за хранене: „Проверявайте биберона преди всяка употреба и го разтегнете във всички посоки. Изхвърлете при първите признаци на увреждане или дефект“;
– клауза 10.1 „Информация за продукта. Общи изисквания“, тъй като на опаковката/инструкцията липсва запис „Запазете за бъдеща употреба“;
– клауза 10.3.1 „Информация за продукта. Предупреждения. Общи изисквания“, тъй като на опаковката/инструкцията липсва задължителният текст „За безопасността и здравето на вашето дете. Внимание“; предупрежденията не са групирани и отделени от останалия текст; предупрежденията не са ясно различими едно от друго (напр. чрез нов ред);
– клауза 10.3.2 „Информация за продукта. Предупреждения. Предупреждения за всички приспособления за пиене“, тъй като на опаковката/инструкцията липсват предупрежденията: „Непрекъснатото и продължително смукане на течности ще доведе до кариес“; „Винаги проверявайте температурата на храната преди хранене“; „Съхранявайте компонентите, които не се използват, извън обсега на деца“; „Никога не прикрепяйте към шнурове, панделки, дантели или свободни части от дрехи. Детето може да бъде удушено“;
– клауза 10.3.3 „Допълнителни предупреждения“, тъй като на опаковката/инструкцията липсват предупрежденията: „Винаги използвайте този продукт под надзор на възрастни“; „Никога не използвайте биберони за хранене като биберон – залъгалка“;
– клауза 10.4.2 „Информация за продукта. Инструкции за употреба. Продукти за многократна употреба“, тъй като на опаковката/инструкцията липсват предупрежденията: „Преди всяка употреба измийте, почистете внимателно, за да осигурите хигиена“; не е посочен поне един подходящ метод за почистване; не е посочен метод за почистване на повърхности, които не се виждат; не са посочени неподходящи методи за загряване и почистване, съхранение и употреба, които могат да повредят продукта; липсват предупреждения за биберон за хранене: „Проверявайте биберона преди всяка употреба и го разтегнете във всички посоки. Изхвърлете при първите признаци на увреждане или дефект“.
Предвид установените несъответствия стоката съдържа сериозен риск от нараняване на бебета и малки деца.
На основание чл. 60, ал. 1 от Административнопроцесуалния кодекс допускам предварително изпълнение на заповедта с цел да не се допусне предлагането на стоки на пазара в несъответствие с изискванията за безопасност, което несъответствие би могло да доведе до риск от нараняване на бебета и малки деца.
Разпореждането, с което се допуска предварителното изпълнение, може да се обжалва чрез КЗП пред съда в тридневен срок от съобщаването му независимо дали настоящата заповед е оспорена.
Разходите по складиране, транспорт, изтегляне от пазара, изземването от потребителите и тяхното обезщетяване са за сметка на производителите, вносителите и дистрибуторите.
Заповедта може да се обжалва чрез председателя на Комисията за защита на потребителите в 14-дневен срок от съобщаването й по реда на Административнопроцесуалния кодекс.
Председател: Ст. Алипиев
4565

ЗАПОВЕД № 361 от 22 май 2024 г.
На основание чл. 8, ал. 1 и ал. 2, т. 9 от Устройствения правилник на Комисията за защита на потребителите към министъра на икономиката и индустрията и на нейната администрация и решение на комисията по т. 28 съгласно протокол № 10 от 19.04.2024 г. във връзка с чл. 92, ал. 4 от Закона за защита на потребителите отменям Заповед № 135 от 27.02.2024 г. (ДВ, бр. 28 от 2024 г.), с която е забранен вносът, износът, възмездното или безвъзмездното пускане на пазара на холна маса „Nisa-33“, холна маса „Step-33“ и трапезна маса „Razi“ като стоки, опасни за здравето и безопасността на потребителите.
Мотиви:
Съгласно представени протоколи от изпитване с номера 037402, 037456 и 037512, издадени от TSE Turkey, холна маса „Nisa-33“, холна маса „Step-33“ и трапезна маса „Razi“ съответстват на нормативно установените изисквания за безопасност съгласно стандарт БДС EN 12521:2016 „Мебели. Якост, трайност и безопасност. Изисквания за маси за домашна употреба“, вкл. и по методите съгласно БДС EN 1730:2012 (EN 1730:2012) „Мебели. Маси. Методи за изпитване за определяне на устойчивост, якост и дълготрайност“.
Копие от заповедта да се връчи на заинтересованите лица за сведение и изпълнение.
Заповедта може да се обжалва чрез председателя на Комисията за защита на потребителите в 14-дневен срок от съобщаването й по реда на Административнопроцесуалния кодекс. 
Председател: Ст. Алипиев
4536

ЗАПОВЕД № 491 от 21 юни 2024 г.
На основание чл. 8, ал. 1 и ал. 2, т. 9 от Устройствения правилник на Комисията за защита на потребителите към министъра на икономиката и индустрията и на нейната администрация, решение на комисията по т. 26 съгласно протокол № 13 от 6.06.2024 г., чл. 92, ал. 1, 2 и 5 във връзка с чл. 71, ал. 1 и 2 и чл. 87 от Закона за защита на потребителите, Наредбата за условията и реда за изтегляне от пазара, изземване от потребителите и унищожаване на опасни стоки и за реда за обезщетяване на потребителите в случаите на изземване на опасни стоки във връзка с чл. 99 от Закона за защита на потребителите нареждам:
1. Забранявам вноса, износа, възмездното или безвъзмездното пускане на пазара на детска количка, модел „Exclusive edition“, като стока, опасна за здравето и безопасността на потребителите.
2. Вносителите и дистрибуторите да организират незабавното и ефективно изтегляне от пазара и изземването от потребителите на описаната в заповедта стока по реда, условията и в сроковете, визирани в Наредбата за условията и реда за изтегляне от пазара, изземване от потребителите и унищожаване на опасни стоки и за реда за обезщетяване на потребителите в случаите на изземване на опасни стоки, и да отправят предупреждения към потребителите за рисковете, които стоките съдържат.
Мотиви:
Съгласно представен протокол от изпитване № 132451226318803/30.04.2024 г., издаден от ИЦ „Алми тест“, стоката не съответства на нормативно установените изисквания за безопасност на стандарт БДС EN 1888-1:2018+А1:2022, а именно:
– т. 8.1.1.2 „Механични опасности. Защитна функция. Пригодност на количката. Места за сядане“ – не издържа изпитването, тъй като ъгъл 1 (между седалката и облегалката) е по-малък от 95°;
– т. 8.1.3.2 „Механични опасности. Защитна функция. Система за задържане и закопчалки. Система за задържане на седалки“ – тежест D0 не се задържа от системата за задържане; системата за задържане се откъсва от седалката при изпитване; закопчалките се отделят при изпитване; при изпитване фиксиращата скоба се счупва;
– т. 8.1.3.2 „Механични опасности. Защитна функция. Система за задържане и закопчалки. Точки за закачане на задържащата система“ – кошът няма точки за закачане при дължина, по-голяма от 800 mm;
– т. 8.2.2.2 „Механични опасности. Опасности от заклещване. Заклещване между дръжката и коша“;
– т. 8.4.2 „Механични опасности. Опасности от оплитане. Опасности от примки“ – има примки с периферни размери, по-големи от 360 mm;
– т. 9 „Издръжливост на маркировката“ – липсва изискваната маркировка;
– т. 10.1 „Информация за продукта. Общи изисквания“ – количката не е маркирана с изискваната информация на български език;
– т. 10.1 „Информация за продукта. Общи изисквания“ – количката не е маркирана с изискваната информация на български език;
– т. 10.2.1, т. 10.2.2, т. 10.2.3, т. 10.2.4, т. 10.2.5, т. 10.2.6, т. 10.2.7, т. 10.2.8, т. 10.2.9 „Информация за продукта. Общи изисквания“ – количката не е маркирана с изискваната информация на български език;
– т. 10.4.1 „Информация за продукта. Инструкции за употреба“ – липсва инструкция за употреба на български език.
Предвид установените несъответствия стоките съдържат сериозен риск от нараняване на потребителите – бебета и малки деца.
На основание чл. 60, ал. 1 от Административнопроцесуалния кодекс допускам предварително изпълнение на заповедта с цел да се защити животът и здравето на потребителите и да не се допусне предлагането на стока на пазара в несъответствие с нормативно установените изисквания за безопасност, което несъответствие би могло да доведе до нараняване и представлява риск за здравето на потребителите.
Разпореждането, с което се допуска предварителното изпълнение, може да се обжалва чрез КЗП пред съда в тридневен срок от съобщаването му независимо дали настоящата заповед е оспорена.
Разходите по складиране, транспорт, изтегляне от пазара, изземването от потребителите и тяхното обезщетяване са за сметка на производителите, вносителите и дистрибуторите.
Заповедта може да се обжалва чрез председателя на Комисията за защита на потребителите в 14-дневен срок от съобщаването й по реда на Административнопроцесуалния кодекс.
Председател: М. Филипова
4537

КОМИСИЯ ЗА ФИНАНСОВ НАДЗОР
РЕШЕНИЕ № 456-ДСИЦ от 9 юли 2024 г.
На основание чл. 11, ал. 1 и 4 от Закона за дружествата със специална инвестиционна цел и за дружествата за секюритизация (ЗДСИЦДС), чл. 13, ал. 1, т. 5 и 9 от Закона за Комисията за финансов надзор (ЗКФН) и чл. 89п от Закона за публичното предлагане на ценни книжа (ЗППЦК) Комисията за финансов надзор реши:
Издава лиценз на „Те-Трейд Инвест“ АДСИЦ, ЕИК 207612201, със седалище и адрес на управление: гр. София, ж.к. Дървеница, ул. Илия Димушев № 1Б, ет. партер, да извършва следната дейност като дружество със специална инвестиционна цел: инвестиране на парични средства, набрани чрез издаване на ценни книжа, в недвижими имоти. 
Одобрява проспект за първично публично предлагане на 200 000 (двеста хиляди) броя обикновени, безналични, поименни, свободнопрехвърляеми акции, с право на глас, с номинална и емисионна стойност 1 (един) лев всяка една, с ISIN код BG1100024238, които ще бъдат издадени от „Те-Трейд Инвест“ АДСИЦ, в резултат на първоначално увеличаване на капитала на дружеството при условията на чл. 6, ал. 2 и чл. 13 от ЗДСИЦДС във връзка с чл. 112б, ал. 1 от ЗППЦК, съгласно решение на учредителното събрание на дружеството от 25.09.2023 г. 
Вписва горепосочената емисия акции, предмет на първично публично предлагане, в процес на емитиране, в регистъра по чл. 30, ал. 1, т. 3 от ЗКФН, воден от КФН.
На основание чл. 13, ал. 3 от ЗКФН решението може да бъде обжалвано пред Административния съд – София област, в 14-дневен срок от съобщаването му. Обжалването на решението не спира изпълнението на индивидуалния административен акт. При обжалване чл. 166 от Административнопроцесуалния кодекс не се прилага.
Председател: Б. Атанасов
4491

ОБЩИНА БОЙЧИНОВЦИ
ЗАПОВЕД № 401 от 10 юли 2024 г.
На основание чл. 44, ал. 2 във връзка с чл. 44, ал. 1, т. 7, предложение първо от ЗМСМА, чл. 310, ал. 5 от Закона за предучилищното и училищното образование и Решение № 79 от протокол № 10 от 26.06.2024 г. на Общинския съвет – Бойчиновци:
1. Закривам яслена група при ДГ „Вълшебен свят“, с. Владимирово, с адрес с. Владимирово, ул. Вл. П. Минчев № 69, община Бойчиновци, считано от 17.07.2024 г.
2. Децата от яслена група да бъдат насочени към смесена група (3 – 4 г.) на ДГ „Вълшебен свят“, с. Владимирово.
3. Задължителната документация и наличният инвентар на яслената група да се съхраняват и стопанисват в ДГ „Вълшебен свят“, с. Владимирово.
4. Трудовите правоотношения със служителите от яслената група при ДГ „Вълшебен свят“, с. Владимирово, да се уредят по реда и условията на чл. 328, ал. 1, т. 2, предложение второ – съкращаване на щата от Кодекса на труда.
Препис от настоящата заповед да се връчи на директора на ДГ „Вълшебен свят“, с. Владимирово, за изпълнение и началник-отдел ФСД и МП за сведение.
Настоящата заповед да се обнародва в „Държавен вестник“ съгласно чл. 320, ал. 3 от Закона за предучилищното и училищното образование.
Кмет: Св. Сретениев
4490

ОБЩИНА ПОРДИМ
ЗАПОВЕД № ОБР-02-8 от 2 юли 2024 г.
На основание чл. 44, ал. 1, т. 1 и 7 и ал. 2 от ЗМСМА, чл. 310, ал. 5 и чл. 322, ал. 1 от ЗПУО, чл. 60, ал. 1 от АПК и в изпълнение на Решение № 136, прието с протокол № 10 от 26.06.2024 г. на Общинския съвет – Пордим, нареждам:
1. Да се закрие филиал „Щастливо детство“ – с. Згалево, към Детска градина „Вълшебен свят“, гр. Пордим, с административен адрес: с. Згалево, община Пордим, област Плевен, ул. Христо Ботев № 16, считано от 1.08.2024 г.
2. Условия и ред за пренасочване на децата:
Отглеждането, възпитаването, социализацията и обучението на децата да се осъществяват в сградата на Детска градина „Вълшебен свят“, гр. Пордим, ул. Иван Божинов № 14, като организацията на предучилищното образование в приемащата детска градина да се извършва съгласно раздел III, глава пета от ЗПУО.
На пътуващите деца до Детска градина „Вълшебен свят“, гр. Пордим, да се осигури общински превоз.
3. Условия и ред за съхраняване на задължителната документация:
Задължителната документация да се съхранява в сградата на Детска градина „Вълшебен свят“, гр. Пордим, ул. Иван Божинов № 14.
4. Условия и ред за разпределяне на имуществото, определяне на правоприемник на имуществото – собственост филиал „Щастливо детство“ – с. Згалево, прилежащите й терени, публична общинска собственост, както и наличният инвентар да се предоставят за управление и стопанисване на кмета на кметство с. Згалево, община Пордим.
5. Трудовите правоотношения със служителите на закритата детска градина да се уредят при условията на чл. 328, ал. 1, т. 1 от Кодекса на труда.
6. Финансиращ орган е Община Пордим като първостепенен разпоредител с бюджет по смисъла на Закона за публичните финанси, от чийто бюджет се финансират дейностите в детската градина.
След влизане в сила на настоящата заповед да се извърши инвентаризация на наличната материално-техническа база на закрития филиал „Щастливо детство“ – с. Згалево, и да се изготвят необходимите приемно-предавателни протоколи.
Настоящата заповед да се обнародва в „Държавен вестник“.
Контрола по изпълнението на заповедта възлагам на Вацка Хорозова – секретар на община Пордим.
Кмет: Д. Василев
4432

ОБЩИНА ШАБЛА
РЕШЕНИЕ № 133 от 29 май 2024 г.
На основание чл. 21, ал. 1, т. 11 от ЗМСМА, чл. 127, ал. 1, 2 и 3 във връзка с чл. 134, ал. 1, т. 1 и чл. 127, ал. 6 от ЗУТ и докл. записка с вх. № К-92/15.05.2024 г. Общинският съвет – Шабла, реши:
1. Одобрява частично изменение (ЧИ) на общия устройствен план (ОУП) на община Шабла за ПИ 16095.18.235 по кадастралния план на с. Горичане, вид територия – земеделска, от устройствена зона „за земеделски нужди“ – „Ссб“, в „устройствена зона за терени за площни обекти на техническата инфраструктура“ – „Тевк“, с устройствени показатели съгласно приложение № 1 от правилата и нормативите за прилагане на общия устройствен план на община Шабла.
2. Възлага на кмета на община Шабла да извърши последващите съгласно закона действия.
3. Решението да се обнародва в „Държавен вестник“ и да се публикува в интернет страницата на Община Шабла.
Решението подлежи на обжалване но реда на чл. 215, ал. 1 от ЗУТ.
Председател: Й. Стоева
4510

ОБЩИНА ЯКОРУДА
РЕШЕНИЕ № 94 от 28 юни 2024 г.
На основание чл. 21, ал. 1, т. 11 и ал. 2 от Закона за местното самоуправление и местната администрация, чл. 127, ал. 6 от Закона за устройство на територията във връзка с постъпило заявление с наш вх. № 94.00-1211/5.04.2024 г. от „Пирин Инвест“ ЕООД, представлявано от управителя Петя Иванова Татарска, Общинският съвет – Якоруда, реши:
1. Одобрява проект за изменение на общия устройствен план на община Якоруда, приет с Решение № 65 (протокол № ОбС-04) от 8.06.2018 г. на Общинския съвет – Якоруда, в обхват поземлен имот с идентификатор 00059.31.2 по КККР на с. Аврамово, община Якоруда, с цел предвиждане за предимно производствена зона.
2. Възлага изпълнението на решението на кмета на община Якоруда.
Председател: Ибр. Карафеиз
4527

2. – Министърът на регионалното развитие и благоустройството на основание чл. 149, ал. 1 от Закона за устройство на територията (ЗУТ) съобщава, че е издал Разрешение за строеж № РС-45 от 16.07.2024 г. за обект: „Разширение на капацитета на „ПГХ Чирен“ – сондажен фонд“, етап: Сондаж Е-83“, в землището на с. Чирен, община Враца, при условията на чл. 60 от Административнопроцесуалния кодекс (АПК). На основание чл. 60, ал. 5 от АПК предварителното изпълнение може да се обжалва пред Върховния административен съд в 3-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“ чрез Министерството на регионалното развитие и благоустройството (МРРБ). На основание чл. 215, ал. 1 и 4 от ЗУТ разрешението за строеж подлежи на обжалване от заинтересуваните лица пред Върховния административен съд в 14-дневен срок от обнародване на обявлението в „Държавен вестник“ чрез МРРБ.
4571
22. – Националната агенция за приходите, Териториална дирекция – София, дирекция „Събиране“, на основание чл. 239, ал. 2 от ДОПК с постановление за възлагане на недвижими имоти изх. № С240022-091-0000618/3.07.2024 г. възлага на „Вегеро Партс“ ООД, ЕИК 205579749, с адрес: гр. Бургас, ж.к. Славейков, бл. 15, вх. 2, ет. 3, ап. 7, следния НИ: земеделска земя с кадастрален идентификатор 80916.10.360 по кадастралната карта и кадастралните регистри, одобрени със Заповед № РД-18-39 от 27.05.2015 г. на изпълнителния директор на АГКК, с площ по скица 2482 кв. м и административен адрес: с. Черни връх, община Камено, област Бургас; трайно предназначение на територията – земеделска, начин на трайно ползване – за друг вид застрояване. Имотът не се обработва. Достъпът до имота е посредством пътната мрежа на селото, при граници и съседи: имоти с кадастрални идентификатори 80916.10.423, 80916.10.361 и 80916.10.531.
4497
95. – Академията на МВР – София, обявява конкурс за заемане на 1/2 академична длъжност главен асистент, висше училище, за служители по чл. 142, ал. 1, т. 3 от Закона за МВР от област на висшето образование 9. Сигурност и отбрана, професионално направление 9.1. Национална сигурност, по учебните дисциплини „Професионална етика“ и „Защита от домашно насилие“ в катедра „Публично-правни науки“ на факултет „Полиция“ при Академията на МВР, със срок 2 месеца от обнародването на обявата в „Държавен вестник“. За дата на подаване на документите от кандидатите се счита датата на завеждането им в деловодството на Академията на МВР на адрес: София, бул. Александър Малинов № 1. Изискванията към кандидатите и необходимите документи са публикувани на сайта на Академията на МВР. Документи и справки – на тел. 02/9829 316.
4444
1. – Лесотехническият университет – София, обявява конкурс за заемане на академична длъжност главен асистент към катедра „Анатомия, физиология и животновъдни науки“ в област на висшето образование 6. Аграрни науки и ветеринарна медицина, професионално направление 6.4. Ветеринарна медицина, научна специалност „Морфология“ по дисциплината „Анатомия на домашните животни“ за нуждите на факултет „Ветеринарна медицина“ и срок за подаване на документи – 2 месеца от обнародването на обявата в „Държавен вестник“. Код на процедурата: VM-A-0524-136. Документи по конкурса се подават в стая № 6 – „Обща канцелария“, централна сграда на Лесотехническия университет, София, бул. Климент Охридски № 10, тел. 02 91 907, вътр. 445.
4462
2. – Лесотехническият университет – София, обявява конкурс за заемане на академична длъжност главен асистент към катедра „Хирургия, рентгенология, акушерство и гинекология“ в област на висшето образование 6. Аграрни науки и ветеринарна медицина, професионално направление 6.4. Ветеринарна медицина, научна специалност „Хирургия, рентгенология и физиотерапия на животните“ по дисциплината „Радиология“ за нуждите на факултет „Ветеринарна медицина“ и срок за подаване на документи – 2 месеца от публикуване на обявата в „Държавен вестник“. Код на процедурата: VM-A-0524-138. Документи по конкурса се подават в стая № 6 – „Обща канцелария“, централна сграда на Лесотехническия университет, София, бул. Климент Охридски № 10, тел. 02 91 907, вътр. 445.
4463
1. – Медицинският университет – София, Медицински факултет, обявява конкурс за един главен асистент в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт по професионално направление 7.1. Медицина и научна специалност „Ендокринология“ за нуждите на Катедрата по ендокринология на база УСБАЛЕ „Акад. Иван Пенчев“ със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Документи и справки: София 1431, ул. Здраве № 2, Катедра по ендокринология, ет. 4, технически секретар – Бисерка Кильовска, тел. 02/895 60 82.
4452
2. – Медицинският университет – София, Медицински факултет, обявява конкурс за един главен асистент в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт по професионално направление 7.1. Медицина и научна специалност „Кардиология“ за нуждите на Катедрата по спешна медицина на база „Клиника по кардиология“ към УМБАЛ „Царица Йоанна“ – ИСУЛ, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Документи и справки: София 1527, ул. Бяло море № 8, Клиника по кардиология, УМБАЛ „Царица Йоанна“ – ИСУЛ, тел. 02/9432 226.
4453
3. – Медицинският университет – София, Медицински факултет, обявява конкурс за един главен асистент в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт по професионално направление 7.1. Медицина и научна специалност „Образна диагностика и интервенционална рентгенология“ за нуждите на Катедрата по образна диагностика на база „Клиника по образна диагностика“ към УМБАЛ „Александровска“ със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Документи и справки: София 1431, бул. Георги Софийски № 1, секретариат на Катедрата по образна диагностика, от 8 до 14 ч., УМБАЛ „Александровска“, тел. 02/9230 348.
4454
4. – Медицинският университет – София, Медицински факултет, обявява конкурс за един главен асистент в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт по професионално направление 7.1. Медицина и научна специалност „Неврология“ за нуждите на Катедрата по неврология на база „Отделение за невродегенеративни и имуновъзпалителни заболявания на ЦНС с направление за невроинфекции“ към УМБАЛ „Александровска“ със срок 2 месеца от обнародването на обявата в „Държавен вестник“. Документи и справки: София 1527, ул. Бяло море № 8, Катедра по неврология, УМБАЛ „Царица Йоанна“ – ИСУЛ, тел. 02/9432 516.
4455
5. – Медицинският университет – София, Медицински факултет, обявява конкурс за един главен асистент в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт по професионално направление 7.1. Медицина и научна специалност „Анатомия, хистология и цитология“ за нуждите на Катедрата по анатомия, хистология и ембриология със срок 2 месеца от обнародването на обявата в „Държавен вестник“. Документи и справки: София 1431, ул. Здраве № 2, Катедра по анатомия, хистология и ембриология, ет. 3, стая № 2 – секретар, тел. 02/9172 601.
4456
6. – Медицинският университет – София, Медицински факултет, обявява конкурс за един главен асистент в област на висшето образование 4. Природни науки, математика и информатика по професионално направление 4.3. Биологически науки и научна специалност „Физиология на животните и човека“ за нуждите на Катедрата по физиология и патофизиология – сектор „Физиология“, със срок 2 месеца от обнародването на обявата в „Държавен вестник“. Документи и справки: София 1431, ул. Здраве № 2, ет. 2, каб. 205, тел.: 02/9172 690 и 02/9172 626.
4457
7. – Медицинският университет – София, Медицински факултет, обявява конкурс за един доцент в област на висшето образование 4. Природни науки, математика и информатика по професионално направление 4.3. Биологически науки и научна специалност „Физиология на животните и човека“ за нуждите на Катедрата по физиология и патофизиология – Сектор „Физиология“, със срок 2 месеца от обнародването на обявата в „Държавен вестник“. Документи и справки: София 1431, ул. Здраве № 2, ет. 2, каб. 205, тел.: 02/9172 690 и 02/9172 626.
4458
8. – Медицинският университет – София, Медицински факултет, обявява конкурс за един доцент в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт по професионално направление 7.1. Медицина и научна специалност „Инфекциозни болести“ за нуждите на Катедрата по инфекциозни болести, паразитология и тропическа медицина на база СБАЛИПБ „Проф. Иван Киров“ със срок 2 месеца от обнародването на обявата в „Държавен вестник“. Документи и справки: София 1606, бул. Акад. Иван Гешов № 17, СБАЛИПБ „Проф. Иван Киров“, северен павилион, ет. 2, технически секретар – Елена Динева, тел. 02/9023 733.
4459
9. – Медицинският университет – София, Медицински факултет, обявява конкурс за един доцент в област на висшето образование 4. Природни науки, математика и информатика по професионално направление 4.3. Биологически науки и научна специалност „Ембриология“ за нуждите на Катедрата по биология със срок 2 месеца от обнародването на обявата в „Държавен вестник“. Документи и справки: София 1431, ул. Здраве № 2, ет. 2, стая № 216, Катедра по биология, тел. 02/9172 661 – гл. ас. Владислав Лазаров.
4460
59. – Медицинският университет – Плевен, обявява конкурс за професор по дерматология и венерология в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт, професионално направление 7.1. Медицина – един в сектор „Дерматология и венерология“ на катедра „Дерматология, венерология и алергология“, факултет „Медицина“, за нуждите на Клиниката по кожни и венерически заболявания към УМБАЛ „Г. Странски“ ЕАД – Плевен, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Справки и документи – Медицински университет – Плевен, ул. Климент Охридски № 1, ректорат, ет. 1, научен секретар, стая № 139, тел. 064/884-172.
4399
60. – Медицинският университет – Плевен, обявява конкурс за доцент по очни болести в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт, професионално направление 7.1. Медицина – един в сектор „Очни болести“ на катедра „Очни болести, УНГ болести и ЛЧХ“, ФМ, за нуждите на Клиниката по очни болести към УМБАЛ „Г. Странски“ ЕАД – Плевен, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Справки и документи – Медицински университет – Плевен, ул. Климент Охридски № 1, ректорат, ет. 1, научен секретар, стая № 139, тел. 064/884-172.
4401
61. – Медицинският университет – Плевен, обявява конкурс за главен асистент по очни болести в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт, професионално направление 7.1. Медицина – един в сектор „Очни болести“ на катедра „Очни болести, УНГ болести и ЛЧХ“, ФМ, за нуждите на Клиниката по очни болести към УМБАЛ „Г. Странски“ ЕАД – Плевен, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Справки и документи – Медицински университет – Плевен, ул. Климент Охридски № 1, ректорат, ет. 1, научен секретар, стая № 139, тел. 064/884-172.
4402
62. – Медицинският университет – Плевен, обявява конкурс за главен асистент по дерматология и венерология в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт, професионално направление 7.1. Медицина – един в сектор „Дерматология и венерология“ на катедра „Дерматология, венерология и алергология“, факултет „Медицина“, за нуждите на Клиниката по кожни и венерически заболявания към УМБАЛ „Г. Странски“ ЕАД – Плевен, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Справки и документи – Медицински университет – Плевен, ул. Климент Охридски № 1, ректорат, ет. 1, научен секретар, стая № 139, тел. 064/884-172.
4403
63. – Медицинският университет – Плевен, обявява конкурс за доцент по психиатрия в област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт, професионално направление 7.1. Медицина – един в катедра „Психиатрия и медицинска психология“, факултет „Обществено здраве“, за нуждите на Първа психиатрична клиника на УМБАЛ „Г. Странски“ ЕАД – Плевен, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Справки и документи – Медицински университет – Плевен, ул. Климент Охридски № 1, ректорат, ет. 1, научен секретар, стая № 139, тел. 064/884-172.
4404
64. – Медицинският университет – Плевен, обявява конкурс за заемане на една академична длъжност главен асистент по микробиология в област на висшето образование 4. Природни науки, математика и информатика, професионално направление 4.3. Биологически науки, в катедра „Микробиология и вирусология“, факултет „Фармация“, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Справки и документи – Медицински университет – Плевен, ул. Климент Охридски № 1, ректорат, ет. 1, научен секретар, стая № 139, тел. 064/884-172.
4405
6. – Югозападният университет „Неофит Рилски“ – Благоевград, обявява конкурси за заемане на академичните длъжности: главни асистенти по професионални направления: 1.1. Теория и управление на образованието – един; 1.2. Педагогика (Ранно чуждоезиково обучение) – един; 1.3. Педагогика на обучението по... (Методика на обучението по математика и информатика) – един; 1.3. Педагогика на обучението по... (Методика на обучението по химия) – един; 2.1. Филология (Български език) – един; 2.1. Филология (Славянски езици (Руски език) – един; 3.1. Социология, антропология и науки за културата (Дигитализиране на културното наследство) – един; 3.7. Администрация и управление – един; 4.4. Науки за земята (Икономическа и социална география) – един; 5.1. Машинно инженерство (Шевни технологии – Трибология) – един; 7.1. Медицина (Ортопедия и травматология) – един; 7.4. Обществено здраве (Логопедия) – един; 8.3. Музикално и танцово изкуство (Артистична гимнастика и класически екзерсис) – един; 8.4. Театрално и филмово изкуство (Филмова и телевизионна режисура) – двама; 8.4. Театрално и филмово изкуство (Актьорско майсторство) – един; 9.1. Национална сигурност – един; доцент по професионални направления: 1.1. Теория и управление на образованието – един; 1.2. Педагогика (Методика на обучението по родинознание, човекът и природата и човекът и обществото) – един; 1.2. Педагогика (Социална педагогика) – един; 1.3. Педагогика на обучението по... (Методика на обучението по математика и информатика) – един; 2.1. Филология (Френски език) – един; 4.6. Информатика и компютърни науки (Взаимодействие човек – компютър) – един; 3.7. Администрация и управление – един. Всички – със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Документи – в ректората на ЮЗУ, ет. 1, стая № 106, тел. (073) 588 566.
4464
6. – Тракийският университет – Стара Загора, обявява конкурси за заемане на академични длъжности за нуждите на: Ветеринарномедицинския факултет за: академична длъжност професор по „Обща и неорганична химия“, професионално направление 4.2. Химически науки, област на висшето образование 4. Природни науки, математика и информатика, за нуждите на катедра „Фармакология, физиология на животните, биохимия и химия“ – един, със срок 3 месеца; академична длъжност професор по „Екология“, професионално направление 4.3. Биологически науки, област на висшето образование 4. Природни науки, математика и информатика, за нуждите на катедра „Общо животновъдство“ – един, със срок 3 месеца; Медицинския факултет за: академична длъжност професор по „Обща медицина“, професионално направление 7.1. Медицина, област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт, за нуждите на катедра „Вътрешни болести и обща медицина“ – един, със срок 3 месеца; академична длъжност професор по „Акушерство и гинекология“, професионално направление 7.1. Медицина, област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт, за нуждите на катедра „Акушерство и гинекология“ – един, със срок 3 месеца; академична длъжност доцент по „Нефрология“, професионално направление 7.1. Медицина, област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт, на 0,2 щат към катедра „Вътрешни болести и обща медицина“ – един, със срок 3 месеца; академична длъжност доцент по „Обща хирургия“, професионално направление 7.1. Медицина, област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт, на 0,5 щат към катедра „Хирургични болести и анестезиология“ и на цял щат към УМБАЛ „Проф. д-р Стоян Киркович“ – един, със срок 3 месеца; академична длъжност главен асистент по „Дерматология и венерология“, професионално направление 7.1. Медицина, област на висшето образование 7. Здравеопазване и спорт, на 0,5 щат към катедра „Обща и клинична патология, съдебна медицина, деонтология и дерматовенерология“ и на цял щат към УМБАЛ „Проф. д-р Стоян Киркович“ – един, със срок 3 месеца; Педагогическия факултет за: академична длъжност доцент по „Методика на обучението по български език и литература“, професионално направление 1.3. Педагогика на обучението по…, област на висшето образование 1. Педагогически науки, за нуждите на катедра „Предучилищна и начална училищна педагогика“ – един, със срок 3 месеца; Стопанския факултет за: академична длъжност доцент по „Народно стопанство (регионално стопанство и местни финанси)“, професионално направление 3.8. Икономика, област на висшето образование 3. Социални, стопански и правни науки, за нуждите на катедра „Регионално развитие“ – един, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Документи: Ветеринарномедицински факултет, Стара Загора, Студентски град, тел. 042/699506; Медицински факултет, Стара Загора, ул. Армейска № 11, тел. 042/664468; Педагогически факултет, Стара Загора, ул. Армейска № 9, тел. 042/613758; Стопански факултет, Стара Загора, Студентски град, тел. 042/699409.
4398
210. – Институтът по механика при БАН – София, обявява конкурс за заемане на академичната длъжност главен асистент в област на висшето образование 4. Природни науки, математика и информатика, професионално направление 4.5. Математика, научна специалност „Математическо моделиране и приложение на математиката“ (Математическо моделиране и приложение на математиката в областта на акустиката) за нуждите на научно структурно звено „Механика на флуидите“, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Справки и документи – в Института по механика, София, ул. Акад. Г. Бончев, бл. 4, тел. 02 979 64 23, факс 02 870 74 98.
4437
89. – ВВМУ „Н. Й. Вапцаров“ – Варна, обявява конкурси за следните академични длъжности: главен асистент за цивилен служител в катедра „Корабни машини и механизми“ във факултет „Инженерен“ в област на висше образование 5. Технически науки, професионално направление 5.5. Транспорт, корабоплаване и авиация, учебни дисциплини: „Управление екипа и ресурсите в машинно отделение“, „Корабни двигатели с вътрешно горене – I част“, „Корабни спомагателни машини – II част“, „Опазване на околната среда“ и „Екология на морето“ – за едно място, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“; главен асистент за цивилен служител в катедра „Национална сигурност“ във факултет „Навигационен“ в област на висше образование 3. Социални, стопански и правни науки, професионално направление 3.7. Администрация и управление, учебни дисциплини: „Организационно поведение“ и „Организация на морската транспортна система“ – за едно място, със срок 2 месеца от обнародването в „Държавен вестник“. Справки: на тел.: 052/55 22 43, 052/55 22 22 – централа, и на сайта на училището: www.naval-acad.bg. Подаване на документи: ВВМУ „Н. Й. Вапцаров“, ул. Васил Друмев № 73, регистратура за некласифицирана информация, ет. 1.
4396
16. – Столичната община на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересованите страни, че е изработен проект за подробен устройствен план (ПУП) – план за регулация и застрояване (ПРЗ) за урегулиране на поземлени имоти (ПИ) с идентификатори 68134.8457.8 и 68134.8457.9 по кадастрална карта и кадастрални регистри (КККР) за образуване на нов УПИ I-8, 9 – „за производствени и складови дейности“, в нов кв. 4; изменение на план за регулация на контактен УПИ ХIII – „за инженерна инфраструктура и озеленяване“, в кв. 1 и преминаване в нов кв. 5, м. СПЗ кв. Враждебна (Стопански двор – бивша ферма „Васил Левски“); изменение на план за улична регулация (ИПУР) от о.т. 11 до о.т. 14; план за улична регулация (ПУР) за нови улици между о.т. 25 (нова) – о.т. 26 (нова) – о.т. 27 (нова) – о.т. 29 (нова) и от о.т. 27 (нова) – о.т. 28 (нова), м. СПЗ кв. Враждебна (Стопански двор – бивша ферма „Васил Левски“), и план-схеми съгласно чл. 108, ал. 2 от ЗУТ, район „Кремиковци“. Проектът е изложен за запознаване в Район „Кремиковци“. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от датата на обнародването в „Държавен вестник“ заинтересованите лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проектите до общината чрез Район „Кремиковци“.
4428
22. – Столичната община на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 233 по протокол № 13 от 13.06.2024 г. на СОС е одобрен проект за ПУП в м. СПЗ Слатина – север – план за регулация и застрояване за урегулиране на поземлени имоти с идентификатори 68134.712.3022, 68134.712.3024, 68134.712.3025, 68134.712.3043, за които се създава нов УПИ I-3022, 3024, 3025, 3043 – „за офиси, обслужващи дейности, чисто производство, складове и ТП“, в нов кв. 15 и план за улична регулация за удължаване на улица от о.т. 123 до о.т. 123а (нова) в м. СПЗ Слатина – север, с план-схема по част „Водоснабдяване“ по чл. 108, ал. 3 от ЗУТ в обхвата на проекта. Проектът е изложен в Район „Слатина“. Решението може да бъде обжалвано по реда на чл. 215, ал. 4 от ЗУТ пред Административния съд – София-град, в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“. Жалбите се подават в Район „Слатина“ и се изпращат в Административния съд – София-град, от отдел „Правно-нормативно обслужване“ на Направление „Архитектура и градоустройство“ на Столичната община.
4427
41. – Столичната община на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че е изработен проект за подробен устройствен план (ПУП) – план за регулация и застрояване (ПРЗ) за ПИ с идентификатори 32216.2315.33, 32216.2315.60 и 32216.2315.61 по КККР за създаване на нов УПИ V-33, 60, 61 – „за ЖС, спортно-рекреационен център и балнеоложки хотел“, в кв. 30, м. В. з. спирка Иваняне – м. Бели брег, и план за улична регулация за провеждане на нова улица от о.т. 393а по нови о.т. 397 до о.т. 405 и задънени улици по нови о.т. 405 – о.т. 409 – о.т. 410 и от о.т. 405 (нова) до о.т. 408в (нова), район „Банкя“, разрешен със Заповед № РА-50-856 от 14.11.2019 г. на гл. архитект на СО, заедно с план-схеми по чл. 108, ал. 2 от ЗУТ по части „ВиК“, „Електроснабдяване“, „Вертикално планиране“ и ПТКП. Проектът е изложен в Район „Банкя“. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересуваните лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до главния архитект на Столичната община чрез Район „Банкя“.
4429
3. – Община Асеновград на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че е изработен проект за подробен устройствен план – парцеларен план за обект: „Изграждане на нова физическа инфраструктура за електронна съобщителна мрежа от с. Тополово до Асеновград“, като част от комплексен проект. Проектът и придружаващата го документация са изложени за справка в информационния център на общината. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ заинтересованите лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до общинската администрация в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“.
4448
3а. – Община Асеновград на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 285, взето на десетото редовно заседание с протокол № 10 от 19.06.2024 г. на Общинския съвет – Асеновград, е прекратено административното производство по изработване на проект за ПУП – ПРЗ за Промишлена зона „Изток“ – Асеновград, разгледан с протокол № 8 от 13.04.2010 г. на ЕСУТ при Община Асеновград. На основание чл. 215, ал. 4 от ЗУТ решението подлежи на обжалване в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“ чрез Общинския съвет – Асеновград, до Административния съд – Пловдив.
4449
3б. – Община Асеновград на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 289, взето на десетото редовно заседание с протокол № 10 от 19.06.2024 г., е одобрен ПУП – парцеларен план за продължаване на инфраструктурно трасе за обект: „Кабелна линия 20 kV за присъединяване на фотоволтаична централа в ПИ 00702.9.1 по КК на гр. Асеновград, община Асеновград, област Пловдив“, преминаващ през ПИ с КИ 00902.9.374 и ПИ с КИ 00702.9.468 по КККР на гр. Асеновград. На основание чл. 215, ал. 4 от ЗУТ решението подлежи на обжалване в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“ чрез Общинския съвет – Асеновград, до Административния съд – Пловдив.
4450
294. – Община Банско на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересованите лица, че е изработен проект за подробен устройствен план (ПУП) – парцеларен план (ПП) за оптична кабелна линия от съществуваща шахта в ПИ с идентификатор 21498.178.368 до ПИ с идентификатор 21498.130.27 по КККР на гр. Добринище, община Банско. Съгласно чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересованите лица имат право да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта, придружени от документ за собственост, до общинската администрация – Банско.
4394
71. – Община гр. Белово, област Пазарджик, на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересованите, че във връзка с Решение № 120 от 25.04.2024 г. на Общинския съвет – гр. Белово, е разрешено изработване на проект за ПУП – ПП за определяне на трасе на подземен електропровод 20 kV за присъединяване към електроразпределителната мрежа на ФЕЦ, разположена в ПИ с идентификатор 47812.505.508, и ФЕЦ, разположена в ПИ с идентификатор 47812.505.509, в м. Орешака, з-ще с. Мененкьово. Проектът се намира в общинската администрация, ет. 2, стая № 12. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересованите лица могат да разгледат и да направят писмени предложения, възражения и искания по проекта.
4418
27. – Община Бургас на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 10-54 от 23.04.2024 г. на Общинския съвет – Бургас, е одобрен проект за подробен устройствен план – парцеларен план (ПУП – ПП) за пътна връзка, осигуряваща транспортен достъп до УПИ I-2077, ПИ с идентификатор 07079.13.2077 по КК на гр. Бургас (в бивш масив 63, бивша местност Минерални бани, землище на кв. Банево) и подробен устройствен план – парцеларен план (ПУП – ПП) за трасе на захранващ електропровод до УПИ I-2077, ПИ с идентификатор 07079.13.2077 по КК на гр. Бургас (в бивш масив 63, бивша местност Минерални бани, землище на кв. Банево), съгласно приложените проекти, неразделна част от решението. Решението подлежи на обжалване по реда на чл. 215, ал. 4 от ЗУТ чрез Общинския съвет – Бургас, пред Административния съд – Бургас, в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“. 
4474
14. – Община Велинград на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 155 от 30.05.2024 г. на ОбС – Велинград, е одобрен ПУП – парцеларен план за обект: „Трасе на нова подземна КЛ 20 kV за изместване на съществуваща ВЛ 20 kV, извод „Кацаров“, в обхвата на ПИ 10450.212.108 в местност Грамадски дол по КККР на Велинград, ЕКАТТЕ 10450, община Велинград, област Пазарджик“. Общата дължина на новото трасе на подземната КЛ 20 kV е 163 лин. м съгласно приложения вариант № 2. Кабелната линия започва от т. 1 (в графичната част) – нов ЖБ стълб № 5А, който ще се постави в югозападната част на имота (ПИ 10450.212.108), ще продължи в северна посока до т. 3 (в графичната част), успоредно на имотната граница, на около 2 м от нея с една точка на пресичане на новото подземно трасе на 20 kV ток със съществуващ минерален водопровод в северната част на ПИ 10450.212.108 (поради липса на друга техническа възможност) и ще достигне до т. 6 (в графичната част) – съществуващ ЖБ стълб № 1, който се намира в северозападния ъгъл на имота на възложителя. Сервитутът на трасето е 4 м – по 2 м от двете страни на оста.
4465
15. – Община Велинград на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 188 от 27.06.2024 г. на ОбС – Велинград, е одобрен ПУП – парцеларен план за обект: „Изграждане на подземна кабелна канална разпределителна мрежа за радио- и телевизионни сигнали и електронни съобщения във Велинград – допълнение: бул. Хан Аспарух – 4-ти километър, на „Телекабел“ АД – гр. Пазарджик“. Целта е да се определи трасе на нова подземна кабелна канална разпределителна мрежа за радио- и телевизионни сигнали и електронни съобщения – продължение от съществуващ стълб на бул. Хан Аспарух срещу парк „Вельова баня“ и достигаща до бъдещи абонати в местности Вельовица, Санаториума, Голямо блато, Марина ливада и други в землището на Велинград. Първият клон на новия участък е проектиран да започне от съществуващ стълб на електроразпределителната мрежа на бул. Хан Аспарух срещу парк „Вельова баня“ и да тръгне в западна посока в обхвата на съществуващи улици и пътища, докато достигне до хотел „Зора“ в местност Вескьовец. Вторият участък на новото трасе е проектирано да започне от шахта на бул. Хан Аспарух в близост до ПГГС „Христо Ботев“, да тръгне в западна посока, като обхваща почти всички отклонения – полски пътища в местности Голямо блато, Марина ливада, Дълбок дол и др., както е показано с червена линия в графичната част. Сервитутът на трасето е 1 м – по 0,50 м от двете страни на оста. Общата дължина на новото трасе е 7463 лин. м и ще бъде осъществено подземно.
4472
71. – Община Враца на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че е изработен проект за подробен устройствен план – парцеларен план (ПУП – ПП) за елементи на техническата инфраструктура за обект: „Реконструкция и удължване на водопроводната система и изграждане на нова канализационна система за с. Згориград“. Общата дължина на тръбопроводното трасе на територията на община Враца е приблизително 1906 л. м, преминаващо през ПИ 30606.9.8, с начин на трайно ползване – „за местен път“, публична общинска собственост, и ПИ 12259.855.11, с начин на трайно ползване – „за път от републиканската пътна мрежа“, държавна публична собственост. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересуваните лица могат да се запознаят с проекта в сградата на Община Враца (стая № 2) и да направят писмени възражения, предложения и искания по него.
4442
81. – Община Габрово на основание чл. 21, ал. 1, т. 11 от ЗМСМА във връзка чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 136 от 27.06.2024 г. на Общинския съвет – Габрово, е одобрен подробен устройствен план – парцеларен план (ПУП – ПП) за трасе на ел. провод до ПИ с идентификатор 14218.10.2 по КККР на гр. Габрово.
4445
173. – Община Главиница на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересованите страни, че с Решение № 75 от протокол № 10 от 30.05.2024 г. на Общинския съвет – гр. Главиница, е одобрен проект за ПУП – парцеларен план за външно ел. захранване на ПИ с идентификатори 81075.9.3, 81075.9.6 и 81075.9.7 по КККР на с. Черногор, община Главиница, чрез изграждане на кабелна линия СН и НН извън границите на урбанизираната територия. На основание чл. 215, ал. 4 от ЗУТ в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересованите лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до Общинския съвет – гр. Главиница.
4406
7. – Община Долна Митрополия на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересуваните лица, че с Решение № 171, протокол № 10 от 28.06.2024 г. на Общинския съвет – Долна Митрополия, е одобрен подробен устройствен план – парцеларен план на линеен обект на техническата инфраструктура извън границите на населените места и селищни образувания за изграждане на въздушна линия (ВЛ) 110 kV за нуждите на поземлен имот с идентификатор 06210.127.1, м. Край село по КККР на с. Брегаре, от повишаваща подстанция 20/110 kV в поземлен имот с идентификатор 06210.127.1, с. Брегаре, до съществуващата районна подстанция „Тръстеник“ 110/20 kV в поземлен имот с идентификатор 73359.103.35 в землището на гр. Тръстеник, област Плевен. На основание чл. 215, ал. 4 от ЗУТ решението подлежи на обжалване в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“ пред Административния съд – Плевен, чрез Община Долна Митрополия.
4475
74. – Община Драгоман на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ уведомява, че е изработен проект за ПУП – ПП (парцеларен план) за обект: „Външно ел. захранване – трасе кабелна линия“, за присъединяване за електроснабдяване до ПИ с идентификатор 81699.105.11 по КККР на с. Чуковезер, община Драгоман, област София. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародване на обявлението в „Държавен вестник“, заинтересованите лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до общинската администрация.
4466
3. – Община Дългопол на основание чл. 128, ал. 1 и 2 във връзка с ал. 13 от ЗУТ съобщава, че е изработен проект за подробен устройствен план – парцеларен план за обект: „Лупинг от Рупча до Ветрино“, към проект: „Повишаване на капацитета за пренос на природен газ в точка на междусистемно свързване Heгpy вода/Кардам в посока от България към Румъния“, включващ парцеларни планове за трасето на газопровода, неговите технологични съоръжения и елементите на обслужващата техническа инфраструктура през землищата на с. Лопушна – ЕКАТТЕ 44294, с. Партизани – ЕКАТТЕ 55470, с. Комунари – ЕКАТТЕ 38162, с. Камен дял – ЕКАТТЕ 35777, с. Боряна – ЕКАТТЕ 05699, гр. Дългопол – ЕКАТТЕ 24565, община Дългопол. Проектната документация е изложена за разглеждане в Община Дългопол. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ заинтересованите лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта за подробен устройствен план до общинската администрация в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“.
4469
78. – Община Луковит на основание чл. 21, ал. 1, т. 11 от ЗМСМА и чл. 129, ал. 1 във връзка с чл. 134, ал. 1, т. 1 и 2 и чл. 62а, ал. 4 от ЗУТ, Решение № 1 от протокол № 3 на ОЕСУТ при Община Луковит от 10.04.2024 г. съобщава, че с Решение № 109, взето с протокол № 10 от 26.06.2024 г. на Общинския съвет – Луковит, е одобрен проект за изменение на подробен устройствен план (ПИПУП) – план за регулация и застрояване (ПРЗ) в обхват: УПИ III – „за озеленяване“, кв. 227, УПИ I – „за спортна площадка, съблекалня и озеленяване“, в кв 39, и УПИ V – „за жилищно строителство“, в кв. 37 по регулационния план на гр. Луковит, съответстващи на ПИ с идентификатори 44327.502.3013, 44327.502.1287 и 44327.502.1236 по кадастралната карта на града, с цел образуване на нов УПИ IV с отреждане „за ритейл парк“, нов УПИ III, запазващ досегашното отреждане „за озеленяване“, нов УПИ V с отреждане „за ритейл парк“, нов УПИ VII с отреждане „за трафопост“ и УПИ VIII с отреждане „за помпена“, заличаване на кв. 37, разширяване на контура на кв. 39 с част от новообразуваните имоти, както и предвиждане на ограничителни линии на застрояване, отстоящи на 3 м от границите на новообразуваните имоти и съобразени със сервитутите на преминаващия електропровод средно напрежение.
4473
27. – Община Пазарджик на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ обявява, че е изработен проект на ПУП – парцеларен план за трасе на кабелна линия 1 kV от ВС „Мокрище“ в ПИ 48876.79.23 до ново ел. табло, монтирано пред ПИ 48876.6.12 по КККР на землище с. Мокрище, община Пазарджик. Предвижда се трасето да започне от ВС „Мокрище“ в ПИ 48876.79.23 посока север до края на имота, там сменя посоката си на изток, продължава в същата посока 43 м и чупи отново на север, като пресича републикански път I-8 – ПИ 48876.79.16, и навлиза в границите на селскостопански, горски, ведомствен път – ПИ 48876.79.18, където отново променя посоката си на изток и преди да стигне крайната си точка ново ел. табло, монтирано пред ПИ 48876.6.12, засяга и местен път – ПИ 48876.79.19. Дължината на проектното трасе е около 131 м. Засегнатата обща площ е 262 кв. м, от които 99 кв. м – общинска собственост, 56 кв. м – държавна собственост, и 107 кв. м – частна собственост, съгласно означеното в червено трасе на кабелна линия 1 kV и регистъра на засегнатите имоти. Във връзка с чл. 7, ал. 2 от Наредба № 16 от 2004 г. за сервитутите на енергийните обекти сервитутът на електропровода е намален на 1 м от двете му страни със съгласието на носителя на сервитутни права. Проектът е изложен в Община Пазарджик, ет. 5, стая № 509. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересуваните лица могат да направят писмени възражения до общинската администрация.
4470
28. – Община Пазарджик на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ обявява, че с Решение № 180 от 27.06.2024 г., взето с протокол № 8 на Общинския съвет – Пазарджик, е одобрен проект на ПУП – парцеларен план за трасе на външна връзка за ФЕЦ в ПИ 20362.71.673, местност Дуварски път по КККР на с. Дебръщица, община Пазарджик. Предвижда се външната връзка да започне от проектно ТИ, тип ТЕПО, до съществуващ ТП ТКЗС, попада изцяло в ПИ 20362.85.675 – за местен път, общинска публична собственост, и достига до ПИ 20362.71.673, местност Дуварски път по КККР на с. Дебръщица, община Пазарджик. Дължината на проектното трасе е 195,48 м, засегнатата обща територия е 418,41 кв. м, изцяло разположено в имот, общинска публична собственост, съгласно означеното в червено трасе и регистъра на засегнатите имоти. Дава съгласие за преминаване през общински имоти. Във връзка с чл. 7, ал. 2 от Наредба № 16 от 2004 г. за сервитутите на енергийните обекти сервитутът на електропровода е намален на 1 м от двете му страни със съгласието на носителя на сервитутни права. Решението подлежи на обжалване по реда на чл. 215, ал. 4 от ЗУТ чрез Общинския съвет – Пазарджик, пред Административния съд – Пазарджик, в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“.
4471
21. – Община Перник на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересуваните лица, че е изработен проект за подробен устройствен план – план за застрояване (ПУП – ПЗ) на поземлен имот с проектен идентификатор 05760.114.1009, представляващ част от поземлен имот с идентификатор 05760.114.1007 по КККР на с. Боснек, община Перник, за обект: „Трафопост (ТП) 20/0,4 kV, разположен в поземлен имот с проектен идентификатор 05760.114.1009, за базова станция № PER0108.A000-Bosnek, разположена в поземлен имот с идентификатор 05760.114.1008, представляващ част от поземлен имот с идентификатор 05760.114.1007 по КККР на с. Боснек, община Перник, област Перник“. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересованите лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до общинската администрация.
4424
41. – Община Перник на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересуваните лица, че е изработен проект за подробен устройствен план – парцеларен план и план-схема за обект: „Нов присъединителен електропровод 110 kV от поземлен имот с идентификатор 39387.70.2 до п/ст на ТЕЦ „Република“, преминаващ през територията на землищата на с. Кралев дол и на гр. Перник, община Перник“. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересованите лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до общинската администрация.
4425
2. – Община Полски Тръмбеш на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ обявява на заинтересуваните лица, че е изработен проект на подробен устройствен план – план-схема за обект: „Изграждане на съоръжение на техническата инфраструктура – ел. кабел САВТ 4 х 50 мм2 за трасе от ПИ 57354.300.2046 до съществуващ трафопост „Кацаря“ в ПИ 57354.300.2722 по КККР на гр. Полски Тръмбеш, община Полски Тръмбеш“, преминаващо през следните имоти: ПИ 57354.300.2046 (частна собственост на Димитър Шишков), ПИ 57354.300.2720 (части от ул. Руен и ул. Любен Каравелов – публична общинска собственост), ПИ 57354.300.2722 (частна общинска собственост с НТП – „за електроенергийно производство“). Проектът е на разположение на заинтересуваните лица в отдел „Устройство на територията“ в Община Полски Тръмбеш, с адрес: гр. Полски Тръмбеш, ул. Черно море № 4, ет. 3, стая № 303. В едномесечен срок от обнародването на обявлението в „Държавен вестник“ заинтересуваните лица могат да се запознаят с предложения проект и да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до общинската администрация – Полски Тръмбеш.
4436
49. – Община Радомир на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересованите собственици, че е изработен проект за изменение на ПУП – ПП (подробен устройствен план – парцеларен план) за елементи на техническата инфраструктура извън границите на урбанизираната територия – изграждане на трасе на подземни кабелни линии средно напрежение от фотоволтаични централи в ПИ 69239.257.566, ПИ 69239.257.568, ПИ 69239.257.571, ПИ 69239.257.573 и ПИ 69239.257.576 по КККР на с. Стефаново, община Радомир, до подстанция в ПИ 81709.16.364 по КККР на с. Чуковец, община Радомир. На основание чл. 128, ал. 5 заинтересованите могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до общинската администрация в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“.
4426
2. – Община Разград на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че е изработен проект за подробен устройствен план (ПУП) – парцеларен план (ПП) за елементите на техническата инфраструктура извън границите на урбанизираните територии – изграждане на газопроводно отклонение и „Пускова и приемна камера на ГО Разград DN300“ в ПИ с идентификатор 61710.7.133 по КККР на гр. Разград, община Разград, м. Буклуджа, като трасето започва от съществуващ газопровод в ПИ с идентификатор 61710.7.32, преминава през него и достига до ПИ с идентификатор 61710.7.133. Трасето е с обща дължина 194,20 м и сервитут 2643 кв. м през имот – частна собственост. Проектът е изложен в стая № 210 на Община Разград и съгласно чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от датата на обнародването на обявлението в „Държавен вестник“ заинтересованите лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до кмета на община Разград.
4451
71. – Община Разлог на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 179, протокол № 5 от 30.05.2024 г. на Общинския съвет – гр. Разлог, е одобрен (ПУП) – ПУР за образуване на нова улица с о.т. 1, о.т. 2, о.т. 3, о.т. 4, о.т. 685б и о.т. 685а по имотните граници на имоти, намиращи се в кв. 87 по плана на гр. Разлог, община Разлог, с възложител Община Разлог. На основание чл. 215, ал. 4 от ЗУТ решението подлежи на обжалване пред Административния съд – Благоевград. Жалбите и протестите се подават чрез Общинския съвет – гр. Разлог, в 14-дневен срок от обнародването на решението в „Държавен вестник“.
4433
14. – Община Сандански на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересуваните лица, че е изготвен проект за подробен устройствен план (ПУП) – парцеларен план (ПП) за елементите на техническата инфраструктура извън границите на урбанизираните територии за „Транспортен достъп до поземлени имоти в м. Валога и м. Малкия друм по КККР на с. Поленица, община Сандански, област Благоевград“. Трасето на транспортния достъп засяга част от ПИ 57176.53.255 с НТП – за селскостопански, горски, ведомствен път, и ПИ 57176.55.254 с НТП – за селскостопански, горски, ведомствен път на Община Сандански, по КККР на с. Поленица, община Сандански. Проектът за ПУП – ПП е изложен в стая № 406, ет. 4 в сградата на Община Сандански и може да се прегледа от заинтересуваните лица всеки работен ден в определеното приемно време на общината. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересуваните лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до общинската администрация – Сандански.
4446
15. – Община Сандански на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересуваните лица, че е изготвен проект за подробен устройствен план (ПУП) – парцеларен план (ПП) за елементите на техническата инфраструктура извън границите на урбанизираните територии за „Трасе на външно ел. захранване и външен водопровод до имот с идентификатор 77565.10.32, м. Бели брег по КККР на с. Хърсово, община Сандански, област Благоевград“. Дължините на трасето на външното ел. захранване по ПП е около 880 м при сервитут по 2 м от двете страни на оста на трасето. Дължината на трасето на външния водопровод е около 745 м при сервитут по 3 м от двете страни на оста на трасето. С двете трасета се засягат части от ПИ с идентификатори, както следва: 77565.10.30, вид територия – земеделска, с НТП – за селскостопански, горски, ведомствен път, вид собственост – общинска публична; 77565.18.105, вид територия – земеделска, с НТП – за селскостопански, горски, ведомствен път, вид собственост – общинска публична; 77565.18.109, вид територия – заета от води и водни обекти; НТП – за друг вид водно течение, водна площ, съоръжение, вид собственост – държавна; 77565.28.21, вид територия – транспорт, с НТП – юридически лица, вид собственост – „Сийуайнс“ АД; 77565.30.1, вид територия – земеделска, с НТП – за селскостопански, горски, ведомствен път, вид собственост – общинска публична; 77656.31.104, вид територия – земеделска, с НТП – за селскостопански, горски, ведомствен път, вид собственост – общинска публична на Община Сандански, по КККР на с. Хърсово, община Сандански. Проектът е изложен в стая № 406, ет. 4 в сградата на Община Сандански и може да се прегледа от заинтересуваните лица всеки работен ден в определеното приемно време на общината. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересуваните лица могат да направят писмени възражения, предложения и искания по проекта до общинската администрация – Сандански.
4447
80. – Община Свиленград на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 283 от 26.06.2024 г. на Общинския съвет – Свиленград, е одобрен проект за изменение на подробен устройствен план – план за регулация и застрояване на кв. 55 и 61, с. Капитан Андреево – съединяване на кв. 55 и 61 и специализирани ел. и ВиК схеми. Новообразуваният кв. 61 съдържа осем броя УПИ – УПИ І, УПИ ІІ, УПИ ІІІ, УПИ ІV, УПИ V, УПИ VІ, УПИ VІІ и УПИ VІІІ. За новообразуваните УПИ се определя застрояване. Решението подлежи на обжалване по реда на чл. 215, ал. 4 от ЗУТ чрез Общинския съвет – Свиленград, пред Административния съд – Хасково, в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“.
4430
41. – Община Севлиево на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че е изработен проект за подробен устройствен план (ПУП) – план за застрояване (ПЗ) за разделяне на ПИ 16376.16.7 по КККР на с. Горна Росица, община Севлиево, на три нови имота с проектни идентификатори, съответно 16376.16.8 с отреждане „за електроенергийно производство“; 16376.16.9, в който да се разположи възловата станция, собственост на ЕСО, с отреждане на имота „за техническа инфраструктура“, и 16376.16.10 с отреждане „за местен път“. За ПИ 16376.16.8 и ПИ 16376.16.9 се запазва устройствената зона (УЗ) „предимно производствена – Пп“. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересуваните лица могат да направят писмени възражения до общинската администрация.
4419
51. – Община Севлиево на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че е изработен проект за подробен устройствен план (ПУП) – парцеларен план (ПП) за нови присъединителни електропроводи от съществуваща ВЛ 110 kV „Яворец“ до нова възлова станция 110 kV – трасета на две нови въздушни линии с ниво на напрежение 110 kV, образувани след разкъсването на съществуваща ВЛ 110 kV „Яворец“. Трасето на новите електропроводи 110 kV за присъединяване преминава през територията на две землища – на с. Горна Росица, ЕКАТТЕ 16376, и гр. Севлиево, ЕКАТТЕ 65927. Дължината на провода от ст. 92 ВЛ „Яворец“ до новата п/ст е 94 м, като цялото трасе попада в съществуващия сервитут на ВЛ „Яворец“, но налага учредяването на нов сервитут в ПИ с идентификатори 16376.16.7 и 65927.140.68. Дължината на провода от новата п/ст до ст. 94А от ВЛ „Яворец“ е 45 м, като попада изцяло в съществуващия сервитут на ВЛ „Яворец“ и в имота, отреден за подстанция. Линиите на трасетата са съгласно графичната част на проекта. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересуваните лица могат да направят писмени възражения до общинската администрация.
4420
91. – Община Севлиево на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че е изработен проект за ПУП – парцеларен план и план-схема за трасе на подземен електропровод 20 kV за присъединяване на фотоволтаична електрическа централа в имоти с идентификатори 65927.501.5436 и 65927.501.5437 по кадастралната карта на гр. Севлиево към преносната електрическа мрежа. Трасето на кабел 20 kV започва от СРС в ПИ 65927.65.5 – частна собственост. Преминава през ПИ 65927.65.71 – селскостопански път, собственост на Община Севлиево, през ПИ 65927.59.137 – селскостопански път, собственост на Община Севлиево, през ПИ 65927.59.67 – водостопанско съоръжение, собственост на Община Севлиево, през ПИ 65927.59.128 – селскостопански път, собственост на Община Севлиево, през ПИ 65927.501.5427 – улица, собственост на Община Севлиево, през ПИ 65927.501.4286 – улица, собственост на Община Севлиево, през ПИ 65927.501.4045 – улица, собственост на държавата, през ПИ 65927.501.4284 – улица, собственост на Община Севлиево, и достига до ПИ 65927.501.5436 – собственост на възложителя „Балджиеви – 91“ ООД. Сервитутът на кабела е в границите на имотите, през които преминава. Общата дължина на трасето е 1034 м. Линията на трасето е съгласно графичната част на проекта. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ заинтересуваните лица могат да направят писмени възражения до общинската администрация.
4421
12. – Община Сливен на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 355 от 27.06.2024 г. на Общинския съвет – Сливен, е одобрен подробен устройствен план – парцеларен план за линейните обекти на техническата инфраструктура извън границите на населените места и селищните образувания за трасе на ел. кабел 1 kV от ТП „Юг Мечкарево“, ВЛ „Мечкарево“, ПС „Речица“, намиращ се в ПИ 47980.28.10, землище с. Мечкарево, община Сливен, до УПИ VІ-104, кв. 17, с. Мечкарево, община Сливен, и извън урбанизираната територия, преминаващ и засягащ със своя сервитут ПИ 47980.28.10 с вид територия – „земеделска“, държавна собственост, местност Мешата, землище с. Мечкарево, община Сливен. Решението подлежи на обжалване в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“ до Административния съд – Сливен, на основание чл. 215 от ЗУТ.
4438
12а. – Община Сливен на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 356 от 27.06.2024 г. на Общинския съвет – Сливен, е одобрен подробен устройствен план – парцеларен план за линейните обекти на техническата инфраструктура извън границите на населените места и селищните образувания за трасе на ел. кабел от ЖР стълб № 26 на ВЛ „Ковачите“, ПС „Речица“, намиращ се в ПИ 67338.872.98 до ПИ 67338.709.9, отреден „за производство на ел. енергия от ВЕИ“, и преминаващ и засягащ със своя сервитут ПИ 67338.872.98, местност Еньова ада с НТП – „нива“, общинска собственост, землище на гр. Сливен – кв. Речица. Решението подлежи на обжалване в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“ до Административния съд – Сливен, на основание чл. 215 от ЗУТ.
4439
77. – Община Тутракан на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересуваните, че с Решение № 147 по протокол № 17 от 27.06.2024 г. на Общинския съвет – гр. Тутракан, е одобрен проект за подробен устройствен план (ПУП) – парцеларен план за елементите на техническата инфраструктура извън границите на урбанизираните територии за трасе на външно въздушно ел. захранване на фургон, поставен в поземлен имот с идентификатор 78238.50.529 от кадастралната карта и кадастралния регистър (КККР) на с. Цар Самуил, община Тутракан. На основание чл. 215, ал. 4 от ЗУТ решението подлежи на обжалване в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“ чрез Община Тутракан пред Административния съд – Силистра.
4486
2. – Община Търговище на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава, че с Решение № 15 по протокол № 10 от 27.06.2024 г. на Общинския съвет – Търговище, е одобрен проект за изменение на ПУП – план за регулация за поземлени имоти с идентификатори 73626.501.445, 73626.501.308, кв. 28, кв. Въбел, гр. Търговище, и ПУП – план за застрояване за УПИ XVII, УПИ XVIII, УПИ XIX, УПИ XX, УПИ XXI, УПИ XXII (проектни), кв. 28, и УПИ II, УПИ III, УПИ IV, УПИ V, УПИ VI, УПИ VII (проектни), кв. 62 (проектен), кв. Въбел, гр. Търговище. С изменението на плана за регулация ПИ № 73626.501.445 се урегулира като 12 броя урегулирани поземлени имота с предназначение „за жилищни нужди“ (с площи 339 кв. м и 340 кв. м), като за урегулирането им се създава нова улица, част от която се образува от ПИ № 73626.501.445 (770 кв. м) и част от ПИ № 73626.501.308 (420 кв. м). Създава се нов кв. 62 в кв. Въбел на север от проектната улица, като: от частта от ПИ № 73626.501.445, попадаща в новообразувания кв. 62, се образуват нови УПИ II, УПИ III, УПИ IV, УПИ V, УПИ VI, УПИ VII – „за жилищни нужди“; незасегнатата площ от терена „за детски площадки“, попадаща в кв. 62, се урегулира като УПИ I – „за детски площадки“. Частта от терена „за детски площадки“, попадаща на юг от проектната улица, се урегулира като нов УПИ XVI – „за детски площадки“, в кв. 28. Частта от ПИ № 73626.501.445, попадаща на юг от проектната улица, се урегулира като нови УПИ XVII, УПИ XVIII, УПИ XIX, УПИ XX, УПИ XXI, УПИ XXII – „за жилищни нужди“, в кв. 28. С плана за застрояване в обхвата на новообразуваните УПИ XVII, УПИ XVIII, УПИ XIX, УПИ XX, УПИ XXI, УПИ XXII в кв. 28 и УПИ II, УПИ III, УПИ IV, УПИ V, УПИ VI, УПИ VII в новообразувания кв. 62, кв. Въбел, се определя: жилищна устройствена зона – Жм, с устройствени показатели: Пзастр. ≤ 60 %, Кинт. ≤ 1,2, Позел. ≥ 40 % и Н ≤ 10 м (3 етажа), съгласно ОУП на община Търговище; свободно застрояване с ограничителни линии, които отстоят на мин. 3 м от регулационните граници на новообразуваните УПИ, като към дъното им са на мин. 5 м. С влизане в сила на плана Община Търговище придобива собствеността върху поземлен имот с проектен идентификатор 73626.501.466 (771 кв. м), НТП – „за второстепенна улица“, като реализирането на проектната улица да е за сметка на заявителите. На основание чл. 215, ал. 4 от ЗУТ в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“ решението подлежи на обжалване чрез Общинския съвет – Търговище, пред Административния съд – Търговище.
4422
5. – Община Шабла на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ обявява на заинтересованите лица, че е изработен проект за ПУП – парцеларен план за елементите на техническата инфраструктура извън границите на урбанизираните територии – допълнително трасе на подземна оптична кабелна линия за осигуряване на интернет достъп за обект: Подстанция „НИМЕКС“, разположена в имот ПИ 16095.15.26, землище с. Горичане, община Шабла, до съществуваща шахта на „Виваком“ – КШ 11.11, на ул. Равно поле, Шабла, за осигуряване интернет свързаност на с. Горичане и с. Пролез, община Шабла. Трасе на засегнатите имоти:
Землище	ПИ №	НТП	Собственост	Засегната площ, дка	Засегната
площ, л. м	
с. Горичане	16095.501.229	второстепенна улица	Община Шабла	0,474	474,5	
с. Горичане	16095.501.225	второстепенна улица	Община Шабла	0,192	191,7	
с. Горичане	16095.501.257	ПИ с неиндетифициран НТП	Община Шабла	0,270	270,4	
с. Горичане	16095.18.184	местен път	Община Шабла	2,037	2037,2	
с. Пролез	58596.11.120	местен път	Община Шабла	0,836	836,1	
с. Пролез	58596.10.41	местен път	Община Шабла	0,734	733,7	
с. Пролез	58596.9.43	местен път	Община Шабла	0,466	466,4	
с. Пролез	58596.36.105	местен път	Община Шабла	0,227	227,3	
с. Пролез	58596.501.225	второстепенна улица	Община Шабла	0,220	220,4	
с. Пролез	58596.501.224	за кръстовище	Община Шабла	0,106	106,0	
с. Пролез	58596.501.170	второстепенна улица	Община Шабла	0,077	69,1	
4482
60. – Община с. Аврен, област Варна, на основание чл. 129, ал. 1 от ЗУТ съобщава на заинтересованите, че с Решение № 155 от 27.06.2024 г. на Общинския съвет – с. Аврен, е одобрен проект на подробен устройствен план – план за регулация и застрояване (ПУП – ПРЗ) за изменение на действащия ПУП – ПРЗ, одобрен със Заповед № 393 от 17.03.2017 г. на кмета на община Аврен, в частта за урегулиран поземлен имот (УПИ) V-22 с отреждане „за жилищно строителство“ от кв. 59, отговарящ на поземлени имоти (ПИ) с идентификатори 04426.59.27, 04426.59.28, 04426.59.29, 04426.59.30, 04426.59.31, 04426.59.32, 04426.59.33, 04426.59.34, 04426.59.35, 04426.59.36, 04426.59.37, 04426.59.38, 04426.59.39, 04426.59.40, 04426.59.41, 04426.59.42, 04426.59.43, 04426.59.44, 04426.59.45, 04426.59.46, 04426.59.47, 04426.59.48, 04426.59.49, 04426.59.50, 04426.59.51, 04426.59.52, 04426.59.53, 04426.59.54, 04426.59.55, 04426.59.56 и 04426.59.57 по КККР, намиращи се в местност Срещу Стопански двор, землище на с. Близнаци, община Аврен, във връзка с обособяване на улици в условията на чл. 15, ал. 3 от ЗУТ, разделяне на урегулирания поземлен имот, като се приложат и разпоредбите на чл. 81, ал. 5 от ЗУТ и установяване на застроителен режим за УПИ VI-27, УПИ VII-29, УПИ VIII-30, УПИ IX-32, УПИ X-31, УПИ XI-33 и УПИ XII-34 в новообразуван кв. 059-1, УПИ XIII-49, УПИ XIV-48, УПИ XV-47, УПИ XVI-46, УПИ XVII-45, УПИ XVIII-44, УПИ XIX-43, УПИ XX-41, 42, УПИ XXI-41, 42, УПИ XXII-39, 40, УПИ XXIII-39, 40, 57, УПИ XXIV-38, 57, УПИ XXV-37, 57, УПИ XXVI-36, 57 и УПИ XXVII-35, 57 в новообразуван кв. 059-2, УПИ XXVIII-50, 57, УПИ XXIX-51, 57, УПИ XXX-52, 57, УПИ XXXI-53, 57, УПИ XXXII-54, 57, УПИ XXXIII-55, 57 и УПИ XXXIV-56, 57 в новообразуван квартал 059-3, землище на с. Близнаци, община Аврен, в режим на устройствена зона „Жм“ (жилищна територия с преобладаващо застрояване с малка височина). Съгласно чл. 215, ал. 1 и 4 от ЗУТ решението подлежи на обжалване пред Административния съд – Варна, като жалбите се подават чрез Общинския съвет – Аврен, в 30-дневен срок от обнародването в „Държавен вестник“.
4476
42. – Община с. Борино, област Смолян, на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ обявява на заинтересованите страни, че е изработен проект за подробен устройствен план – ПУП – парцеларен план за инженерна инфраструктура за обект: „Реконструкция на път Борино – местност Кастракли – III етап“, землище с. Борино, община Борино, област Смолян, в териториален обхват: Местен път с. Борино – м. Кастракли от км 4+645 до км 8+919.15, в който попадат общо 79 засегнати имота, от които 63 попадат в селскостопанския фонд, 11 – в горския фонд, 4 засягат урбанизирана територия и 1 засяга водно течение. Общата площ на засегнатите имоти е 36,057 дка. Проектът е разрешен за изработване с Решение № 72 от 8.05.2024 г. на общинския съвет по протокол № 9 от 8.05.2024 г. Проектът за ПУП се намира в сградата на Община Борино, ул. Христо Ботев № 1, и може да се разгледа от заинтересованите. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ заинтересованите лица могат да направят писмени възражения до Община Борино, област Смолян, в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“.
4487
43. – Община с. Борино, област Смолян, на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ обявява на заинтересованите страни, че е изработен проект за подробен устройствен план – (ПУП) за изменение на план за улична регулация (ИПУР) за ул. Омуртаг (ПИ 05462.501.995) от о.т. 76, през о.т. 96, о.т. 95, о.т. 94, о.т. 93, о.т. 92 до о.т. 90, попадаща между кв. 4, 3 и 11 по регулационния план на с. Борино, одобрен със Заповед № РД-467 от 28.04.1984 г., с начин на трайно ползване – „за второстепенна улица“, и план за регулация на УПИ VI, кв. 3 (ПИ 05462.501.994), УПИ VII, кв. 3 (ПИ 05462.501.994 и ПИ 05462.501.984), УПИ VIII, кв. 4 (ПИ 05462.501.59 и ПИ 05462.501.62), и поземлени имоти, за които няма отреждане за ПУП на с. Борино, а именно: ПИ 05462.501.906, ПИ 05462.501.905, ПИ 05462.501.904, ПИ 05462.501.912 по кадастралната карта и кадастралните регистри на с. Борино, одобрени със Заповед № РД-18-34 от 15.06.2010 г. на ИД на АГКК – София. Проектът е разрешен за изработване с Решение № 81 от 8.05.2024 г. на общинския съвет по протокол № 9 от 8.05.2024 г. Проектът за ПУП се намира в сградата на Община Борино, ул. Христо Ботев № 1, и може да се разгледа от заинтересованите. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ заинтересованите лица могат да направят писмени възражения по проекта до Община Борино, област Смолян, в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“.
4488
44. – Община с. Борино, област Смолян, на основание чл. 128, ал. 1 от ЗУТ обявява на заинтересованите страни, че е изработен проект за подробен устройствен план – (ПУП) за изменение на план за улична регулация (ИПУР) за ул. Мура (ПИ 05462.501.5047) от о.т. 315, през о.т. 314, о.т. 313, о.т. 312 до о.т. 311, попадаща между кв. 50 и 51 по регулационния план на с. Борино, одобрен със Заповед № РД-467 от 28.04.1984 г., с начин на трайно ползване – „за второстепенна улица“, с териториален обхват ПИ 05462.501.5047 и ПИ 05462.501.2000 по кадастралната карта и кадастралните регистри на с. Борино, одобрени със Заповед № РД-18-34 от 15.06.2010 г. на ИД на АГКК – София. Проектът е разрешен за изработване с Решение № 80 от 8.05.2024 г. на общинския съвет по протокол № 9 от 8.05.2024 г. Проектът за ПУП се намира в сградата на Община Борино, ул. Христо Ботев № 1, и може да се разгледа от заинтересованите. На основание чл. 128, ал. 5 от ЗУТ заинтересованите лица могат да направят писмени възражения по проекта до Община Борино, област Смолян, в едномесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“.
4489

Върховният административен съд на основание чл. 188 във връзка с чл. 181, ал. 1 и 2 от Административнопроцесуалния кодекс (АПК) съобщава, че е постъпило оспорване на чл. 394, чл. 409, ал. 3 в частта „и по изпълнители на БМП“, чл. 409, ал. 4, т. 2 и 3, и двете в частта „закупувани само в рамките на месечните стойности по приложение № 2 към договорите на изпълнителите на БМП“, чл. 409, ал. 8, чл. 409, ал. 9, чл. 409, ал. 10, чл. 410, ал. 1 – 13, чл. 411, чл. 28, ал. 3 и ал. 4, т. 2, чл. 26а от Националния рамков договор № РД-НС-01-2 от 1.09.2023 г. за медицинските дейности между Националната здравноосигурителна каса и Българския лекарски съюз за 2023 – 2025 г. (oбн., ДВ, бр. 77 от 8.09.2023 г., в сила от 1.09.2023 г.; изм. и доп., бр. 17 от 27.02.2024 г., в сила от 1.01.2024 г.; попр., бр. 28 от 2.04.2024 г.), по което е образувано адм. д. № 6887/2024 г. по описа на Върховния административен съд, насрочено за 4.11.2024 г. от 9 ч., зала № 3. Всеки, който има правен интерес, може да се присъедини към оспорването или да встъпи като страна наред с административния орган до началото на устните състезания при всяко положение на делото, без да има право да иска повтаряне на извършени процесуални действия, като представи молба за присъединяване или за встъпване и препис за връчване на насрещните страни.
4496
Административният съд – Бургас, на основание чл. 188 във връзка с чл. 181, ал. 1 и 2 от АПК съобщава, че е постъпил протест от прокурор в Окръжна прокуратура – Бургас, против чл. 53 от Наредбата за управление на отпадъците на територията на община Бургас, приета с решение на Общинския съвет – Бургас, по т. 2, протокол № 34 от 25.03.2014 г. По оспорването е образувано адм. д. № 1063/2024 г. по описа на Административния съд – Бургас, което е насрочено за 10.10.2024 г. от 11,15 ч.
4467
Административният съд – Пловдив, на основание чл. 181, ал. 1 и 2 от АПК съобщава, че е постъпило оспорване от областния управител на област Пловдив, подадено против Правилника за изменение и допълнение на Правилника за организацията и дейността на Общинския съвет – Хисаря, неговите комисии и взаимодействието му с общинската администрация – в частта му по пар. 2, 3 и 4, приети с Решение № 108, взето с протокол № 9 на редовно заседание на Общинския съвет – Хисаря, от 30.05.2024 г., като незаконосъобразен по смисъла на чл. 146, т. 4 от АПК, по което е образувано адм. д. № 1293/2024 г. по описа на Административния съд – Пловдив, VІІ състав, насрочено в открито съдебно заседание на 23.10.2024 г. от 13,20 ч. Страни по делото са: областният управител на област Пловдив и Общинският съвет – гр. Хисаря – ответник по оспорването.
4532
Административният съд – София-град, ХХ тричленен състав, съобщава на основание чл. 181, ал. 2 от Административнопроцесуалния кодекс, че по жалба от Община Русе се оспорва Заповед № РД-9Р-12 от 8.04.2024 г., издадена от заместник-министър на Министерството на културата на Република България, с която е предоставен статут и определен режим за опазване на обект „Приемна сграда на аерогара Русе“, с идентификатор 84049.87.164.4, намираща се в поземлен имот 840498.87.164 – с. Щръклево, община Иваново, област Русе, с класификация на единична архитектурно-строителна и художествена недвижима културна ценност от Най-ново време, с категория „национално значение“, е образувано адм. д. № 4811/2024 г. на Административния съд – София-град, ХХ тричленен състав, насрочено за разглеждане в открито съдебно заседание на 25.10.2024 г. от 14,30 ч.
4531
Благоевградският районен съд съобщава на Зибер Максути (Maksuti Ziber) да се яви в съда като заинтересована страна по гр. д. № 436/2024 г., заведено от Агенцията за социално подпомагане, дирекция „Социално подпомагане“ – Благоевград, с правно основание чл. 26, ал. 2 от Закона за закрила на детето, в открито съдебно заседание на 18.09.2024 г. от 9 ч.
4549
Петричкият районен съд съобщава на ответника Балжиндер Каур, родена на 23.02.1983 г., индийска гражданка, сега с неизвестен адрес, че срещу нея е заведено гр. д. № 883/2024 г. по описа на Петричкия районен съд от Александър Ангелов Асенов, с постоянен адрес в гр. Петрич, ул. Дунав № 24, чрез адв. Виолета Николова-Ваиу, със съдебен адрес в гр. Петрич, ул. България № 3, ет. 1, ап. 2, с правно основание чл. 49, ал. 1 СК, и че в деловодството на Петричкия районен съд се намират исковата молба и приложенията към нея с вх. № 5028/10.06.2024 г., препис от които може да получи в двуседмичен срок от обнародването в „Държавен вестник“ на това съобщение, като я предупреждава, че ако не се яви в съда в двуседмичен срок, за да получи препис от исковата молба и приложенията към нея, съдът ще назначи особен представител на основание чл. 48, ал. 1 ГПК.
4504
Пещерският районен съд уведомява Росина Флори Киара Четна Нгаса, с неизвестен адрес в чужбина, като ответник по гр. д. № 679/2024 г. по описа на ПРС, да се яви в двуседмичен срок, считано от обнародване на настоящото съобщение в „Държавен вестник“, в съда (РС – Пещера) за получаване на съобщението по чл. 131 ГПК ведно с исковата молба и приложенията във връзка с предявен иск от Трифон Димитров Радев по чл. 49 от СК, както и да посочи свой съдебен адрес за призоваване и връчване на съобщения. При неявяване в посочения срок книжата ще се смятат за редовно връчени и ще бъде назначен особен представител на ответника по чл. 48, ал. 2 ГПК.
4546
Плевенският районен съд призовава в двуседмичен срок от обнародването в „Държавен вестник“ на настоящото съобщение ответника Идрис Целадини, роден на 1.02.1980 г. в Северна Македония, без регистриран постоянен и настоящ адрес в страната и с неизвестен адрес в чужбина, да се яви в канцеларията на Плевенския районен съд, за да получи препис от исковата молба и приложенията по гр. д. № 2531/2024 г., VІІ гр. състав – ПлРС, заведено от Шукрияна Каменова Маринова, на основание чл. 49 от СК. В случай че не се яви, за да получи съдебните книжа в указания срок, съдът ще му назначи особен представител на основание чл. 48, ал. 2 ГПК.
4550
Пловдивският районен съд, IV брачен състав, призовава Мохамед Шабир, с неизвестен адрес, да се яви в съда на 12.09.2024 г. в 10,15 ч. като ответник по гр. д. № 9129/2024 г., заведено от Мария Атанасова Рафаилова от гр. Пловдив, за развод. Ако въпреки обнародването в „Държавен вестник“ ответникът не се яви в съда при разглеждане на делото, съдът ще му назначи особен представител.
4544
Пловдивският районен съд, V брачен състав, съобщава на Джевдет Хетеми, с неизвестен адрес, че в двуседмичен срок, считано от датата на обнародване в „Държавен вестник“, следва да се яви в съда и да получи съдебните книжа като ответник по гр. д. № 2010/2024 г. на ПдРС, V бр. състав, заведено от Мария Атанасова Рашкова-Хетеми, с предмет – развод по чл. 49 от СК, с оглед депозиране на писмен отговор по чл. 131 от ГПК. Ако въпреки обнародването ответникът не се яви в съда при разглеждане на делото, съдът му назначава особен представител.
4548
Старозагорският районен съд съобщава на Давиндър Синг, роден на 10.09.1978 г., гражданин на Република Индия, с неизвестен адрес в чужбина, да се яви в двуседмичен срок от обнародване на съобщението в „Държавен вестник“ в канцеларията на Старозагорския районен съд, за да получи препис от исковата молба и приложенията към нея по гр. д. № 1700/2024 г. по описа на съда, подадена от Зина Йорданова Асенова от с. Дълбоки, община Стара Загора, ул. Орлово гнездо № 5, с която е предявен иск по чл. 21 от СК. В случай че не се яви, за да получи съдебните книжа в указания срок, съдът ще гледа делото при условията на чл. 48, ал. 2 ГПК.
4545
Ямболският районен съд, гражданско отделение, уведомява Анна Кущчак Сергеевна и Кущчак Артьом, и двамата граждани на Украйна, гр. Киев, Днепровски район, с неизвестни адреси, че същите са конституирани като заинтересовани страни по гр. д. № 1421/2024 г. по описа на PС – Ямбол, образувано на основание чл. 30 във връзка с чл. 29, ал. 1, т. 9 от Закона за закрила на детето, за прекратяване настаняването в Центъра за интегрирани услуги „Фокус“ за граждани с временна закрила – гр. Ямбол, ж.к. Хале, бл. 9, на детето Виталий Кущчак Артьомович, роден на 19.09.2006 г. в Украйна. Съдът указва на Анна Кущчак Сергеевна и Кущчак Артьом, че в двуседмичен срок от обнародването в „Държавен вестник“ следва да се явят в деловодството на ЯРС за връчване на книжата по делото. Заинтересованите страни Анна Кущчак Сергеевна и Кущчак Артьом, и двамата граждани на Украйна, следва да посочат съдебен адрес, в противен случай делото ще се гледа при условията на чл. 48 ГПК.
4547

Видинският окръжен съд, гражданско отделение, на основание чл. 74, ал. 1 и 2 от ЗОПДНПИ обявява, че е образувано гр.д. № 178/2024 г. по описа на ВОС по мотивирано искане на Комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество, с БУЛСТАТ: *********, представлявана от А. Т. С., действащ в качеството на председател съгласно § 7, ал. 4 от ПЗР на Закона за продиводействие на корупцията, София, пл. Света Неделя № 6, против Ф. Г. Н., ЕГН **********, с постоянен адрес: гр. С., район „В.“, ул. С.К.М. № ***, и „Ф.М. ****“ ООД, ЕИК ********* със седалище и адрес на управление: гр. С., р-н „Т.“, ж.к. Г.Д., бул. Б. №**, вх.*, ет.*, представлявано и управлявано от Й. А. М., с ЕГН **********, с цена на иска 2 244 000 лв. и същото е насрочено за първо открито заседание на 11.10.2024 г. от 11 ч., като се иска на основание чл. 153, ал. 2 от ЗОНПИ, Решение № 449 от 20.05.2024 г. отнемане в полза на държавата на незаконно придобито имущество, както следва:
От Ф. Г. Н., с ЕГН **********:
365 дружествени дяла с обща номинална стойност 182 500 лв. от капитала на дружеството „Ф.М.“ ООД, ЕИК *********, седалище и адрес на управление: гр. С., р-н „Т.“, ж.к. Г.Д., бул. Б. №**, вх.*, ет.*.
Лек автомобил „Ланчиа Либра“ с ДКН СВ9744МС, рама № ZLA83900000115604, двигател № 2853194, цвят сив металик, с дата на първоначална регистрация 28.11.2001 г. Пазарна стойност на МПС към датата на депозиране на исковата молба в размер 2500 лв.
От „Ф.М.“ ООД, ЕИК *********:
Сграда с идентификатор 32295.56.59.1, в с. Игнатово, община Вълчедръм, област Монтана, по кадастралната карта и кадастралните регистри, одобрени със Заповед РД-18-171 от 23.01.2018 г. на изпълнителния директор на АГКК; последно изменение със заповед: няма издадена заповед за изменение на КККР, разположена в поземлен имот с идентификатор 32295.56.59, с адрес на сградата: с. Игнатово, местност Липница; със застроена площ: 472 кв. м, брой надземни етажи: 2, брой подземни етажи: няма данни, брой самостоятелни обекти в сградата: няма данни, предназначение: селскостопанска сграда, стар идентификатор: няма, номер по предходен план: няма. Пазарна стойност на недвижимия имот към момента на депозиране на исковата молба в размер 54 000 лв.
А) Поземлен имот с идентификатор 10971.510.261 в гр. Видин, община Видин, област Видин, по кадастралната карта и кадастралните регистри, одобрени със Заповед № РД-18-5 от 28.01.2008 г. на изпълнителния директор на АГКК; последното изменение на кадастралната карта и кадастралните регистри, засягащо поземления имот, е от 8.06.2010 г., адрес на поземления имот: гр. Видин, п.к. 3700, кв. Южна промишлена зона, площ: 1062 кв. м, трайно предназначение на територията: урбанизирана, начин на трайно ползване: за друг производствен, складов обект, предишен идентификатор: няма, номер по предходен план: 510.55, при съседи: 10971.510.269, 10971.510.289, 10971.510.262, 10971.510.49, 10971.510.255 и 10971.510.256, заедно с намиращата се в имота сграда с идентификатор 10971.510.261.1, застроена площ: 797 кв. м, брой етажи: 6, предназначение: промишлена сграда.
Б) Поземлен имот с идентификатор 10971.510.262 в гр. Видин, община Видин, област Видин, по кадастралната карта и кадастралните регистри, одобрени със Заповед № РД-18-5 от 28.01.2008 г. на изпълнителния директор на АГКК, последното изменение на кадастралната карта и кадастралните регистри, засягащо поземления имот, е от 8.06.2010 г., адрес на поземления имот: гр. Видин, п.к. 3700, кв. Южна промишлена зона, площ: 1328 кв. м, трайно предназначение на територията: урбанизирана, начин на трайно ползване: за друг вид производствен, складов обект, предишен идентификатор: няма, номер по предходен план: 510.55, при съседи: 10971.510.289, 10971.510.263, 10971.510.49 и 10971.510.261, заедно с намиращите се в имота сграда с идентификатор 10971.510.262.1, застроена площ: 972 кв. м, брой етажи: 6, предназначение: промишлена сграда, и сграда с идентификатор 10971.510.262.2, застроена площ: 18 кв. м, брой етажи: 1, предназначение: промишлена сграда.
В) Поземлен имот с идентификатор 10971.510.267 в гр. Видин, община Видин, област Видин, по кадастралната карта и кадастралните регистри, одобрени със Заповед № РД-18-5 от 28.01.2008 г. на изпълнителния директор на АГКК, последното изменение на кадастралната карта и кадастралните регистри, засягащо поземления имот, е от 28.04.2020 г., адрес на поземления имот: гр. Видин, п.к. 3700, кв. Южна промишлена зона, площ 1634 кв. м, трайно предназначение: урбанизирана, начин на трайно ползване: за друг вид производствен, складов обект, предишен идентификатор: няма, номер по предходен план: 510.55, при съседи: 10971.510.289, 10971.510.269, 10971.510.268, заедно с намиращите се в имота сграда с идентификатор 10971.510.267.1, застроена площ: 865 кв. м, брой етажи: 4, предназначение: промишлена сграда, сграда с идентификатор 10971.510.267.2, застроена площ: 128 кв. м, брой етажи: 1, предназначение: промишлена сграда, и сграда с идентификатор 10971.510.267.3, застроена площ: 54 кв. м, брой етажи: 1, предназначение: промишлена сграда.
Г) Поземлен имот с идентификатор 10971.510.268 в гр. Видин, община Видин, област Видин, по кадастралната карта и кадастралните регистри, одобрени със Заповед № РД-18-5 от 28.01.2008 г. на изпълнителния директор на АГКК, последното изменение на кадастралната карта и кадастралните регистри, засягащо поземления имот, е от 28.04.2020 г., адрес на поземления имот: гр. Видин, п.к. 3700, кв. Южна промишлена зона, площ: 531 кв. м, трайно предназначение на територията: урбанизирана, начин на трайно ползване: за друг вид производствен, складов обект, предишен идентификатор: няма, номер по предходен план: 510.55, при съседи: 10971.510.289, 10971.510.267, 10971.510.269, 10971.510.257 и 10971.510.258, заедно с намираща се в имота сграда с идентификатор 10971.510.268.1, застроена площ 485 кв. м, брой етажи: 4, предназначение: промишлена сграда.
Д) Сграда с идентификатор 10971.510.269.2 в гр. Видин, община Видин, област Видин, по кадастралната карта и кадастралните регистри, одобрени със Заповед № РД-18-5 от 28.01.2008 г. на изпълнителния директор на АГКК, последно изменение на кадастралната карта и кадастралните регистри, засягащо сградата: няма данни за изменение, сградата е разположена в поземлен имот с идентификатор 10971.510.269, застроена площ: 19 кв. м, брой етажи: 1, брой самостоятелни обекти в сградата: няма данни, предназначение: промишлена сграда, заедно с правото на строеж върху мястото.
Пазарната стойност на недвижимите имоти към момента на депозиране на исковата молба е в размер 1 385 000 лв.
Поземлен имот с идентификатор 40525.701.1873 в гр. Кула, община Кула, област Видин, по кадастралната карта и кадастралните регистри, одобрени със Заповед № РД-18-91 от 12.12.2015 г. на изпълнителния директор на АГКК, с последно изменение на кадастралната карта и кадастралните регистри, засягащо поземления имот, от 22.06.2018 г., с адрес на поземления имот: гр. К., ул. В. №**, с площ 1973 кв. м, трайно предназначение на територията: урбанизирана, начин на трайно ползване: за курортен хотел, почивен дом, номер по предходен план: квартал 66, парцел ІІІ, при съседи по кадастрална карта: 40525.701.2094, 40525.701.2087, 40525.701.1975, заедно със сградите, които попадат върху имота: сграда с идентификатор 40525.701.1873.1 със застроена площ 498 кв. м, брой етажи: 4, с предназначение: хотел, и сграда с идентификатор 40525.701.1873.2, със застроена площ 196 кв. м, брой етажи: 1, с предназначение: сграда за обществено хранене, който имот по предходен нотариален акт представлява: урегулиран поземлен имот ІІІ – за „хотел-ресторант“, с площ 2000 кв. м, в кв. 66, по действащия план на гр. Кула, област Видин, заедно с построената в него масивна сграда, представляваща хотелски комплекс, със застроена площ 495 кв. м, на 4 етажа, от които 3 етажа – хотелска част, 1 етаж – ресторант, и подземен етаж – нощен бар, ниско тяло от 130 кв. м – дневен бар с подземен етаж – кафене и склад със застроена площ 99 кв. м, при съседи на имота: от две страни улици, СОУ „В. Левски“ и тупик. Пазарна стойност на недвижимия имот към момента на депозиране на исковата молба – в размер 620 000 лв.
Указва на третите заинтересовани лица, които претендират самостоятелни права върху имуществото, предмет на отнемане в настоящия процес, че могат да встъпят в делото, като предявят съответни искове по настоящото дело в двумесечен срок от обнародване на обявлението в „Държавен вестник“.
4568
Сливенският окръжен съд на основание чл. 153, ал. 1 от ЗОНПИ обявява, че в същия съд е образувано гр. д. № 33/2024 г. по предявена на 23.01.2024 г. искова молба (искане) от Комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество против Г. С. А., ЕГН..., с постоянен н настоящ адрес: гр. С., община С., и А. М. В., ЕГН..., с постоянен и настоящ адрес: гр. С., община С., за отнемане на основание чл. 153, ал. 2 от ЗОНПИ в полза на държавата на имущество на обща стойност 40 000 лв., както следва:
На основание чл. 142, ал. 2, т. 5 във връзка с чл. 141 и чл. 149 от ЗОНПИ от A. М. В., с цена на иска в размер 40 000 лв.:
– самостоятелен обект в сграда с идентификатор № 67338.564.65.4.13, попадащ в сграда № 4, разположена в поземлен имот с идентификатор № 67338.564.65 по кадастралната карта и кадастралните регистри на гр. Сливен, с предназначение: жилище, апартамент, с административен адрес: гр. Сливен, кв. Даме Груев, бл. 23, вх. Г, ет. 5, ап. 15, състоящ се от стая, хол, кухня, тераса, коридор и сервизни помещения, с посочена в документа площ 66,25 кв. м, брой нива на обекта: едно, при съседи: на същия етаж – обект с идентификатор № 67338.564.65.4.14; под обекта – обект с идентификатор № 67338.564.65.4.10; над обекта – обект с идентификатор № 67338.564.65.4.16, ведно с прилежащите към обекта избено помещение № 15 с площ 5 кв. м и таванско помещение № 15 с полезна площ 5 кв. м, заедно с приспадащите се 2,10 % идеални части от общите части на сградата и съответната част от отстъпеното право на строеж върху описания имот, придобит с нотариален акт за покупко-продажба на недвижим имот № 157, том I, рег. № 1247, дело № 130/2016 г., вписан в СВ – Сливен, вх. рег. № 4009/13.06.2016 г., акт № 134, том XIII, дело № 2156/2016 г., с пазарна стойност към настоящия момент – 40 000 лв. 
Делото е насрочено за 31.10.2024 г. от 10 ч. с резервна дата – 14.11.2024 г. от 10 ч. В двумесечен срок от обнародването в „Държавен вестник“ на настоящото обявление третите заинтересовани лица, които претендират самостоятелни права върху имуществото, предмет на отнемане в настоящия процес, могат да встъпят в делото, като предявят съответния иск пред Сливенския окръжен съд в настоящото дело до първото по делото открито заседание.
4519
Софийският градски съд, гражданско отделение, І-6 състав, уведомява, че има образувано гр. д. № 7303/2022 г. по описа на СГС, ГО, І-6 състав по предявена искова молба от 11.07.2022 г. от Комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество с искане за отнемане в полза на държавата на незаконно придобито имущество от Митко Петков Лебешковски от София, както следва: 
– 5 дружествени дяла с равностойност от 5 лв. от капитала на „М и Т – 2015“ ЕООД, ЕИК 203831824; 
– 5 дружествени дяла с равностойност от 50 лв. от капитала на „Лебешковска – 93“ ЕООД, ЕИК 203242313; 
– недвижим имот – гараж № 14, намиращ се в София, район „Овча купел“, в сградата на ул. Любляна № 34, вход „А“, на партерния (първи надземен) етаж, съставляващ самостоятелен обект c идентификатор 68134.4338.689.2.214, със ЗП от 26,75 кв. м, при декларирани съседи: от две страни – двор, и от две страни – гаражи, и при съседи по кадастралната карта: на същия етаж – обект с идентификатор 68134.4338.689.2.215 и обект с идентификатор 68134.4338.689.2.218, под обекта – няма, и над обекта – няма нанесени, заедно с принадлежащите му 0,70 % идеални части от общите части на вход „А“ на сградата, както и съответните идеални части от правото на строеж върху дворното място, в което е построена. 
Всички заинтересовани лица могат да предявят претенциите си върху имуществото в едномесечен срок от обнародването на настоящото съобщение в „Държавен вестник“ с писмена молба, която да подадат в регистратурата на СГС, като в нея впишат номера на настоящото дело – гр. д. № 7303/2022 г. по описа на СГС, гражданско отделение, I-6 състав, и посочат срещу кое от описаните имущества имат претенции.
Гражданско дело № 7303/2022 г. по описа на СГС, І ГО, 6 състав, е насрочено за разглеждане в открито съдебно заседание на 10.12.2024 г. от 14,30 ч.
4562
ПОКАНИ И СЪОБЩЕНИЯ
1. – Управителният съвет на сдружение „Съюз на българските пчелари“ – София, на основание чл. 26 от ЗЮЛНЦ свиква годишно отчетно събрание на 16.09.2024 г. (понеделник) от 10 ч. в Съюз на запасните офицери на бул. Хр. Ботев № 48 в София, при следния дневен ред: 1. отчетен доклад на управителния съвет; 2. доклад на контролния съвет; 3. основни насоки и програма за дейност; 4. приемане на бюджет 2024 г.; 5. промени в устава. Поканват се всички членове на сдружението да присъстват на събранието. Събранието е законно, ако присъстват повече от половината от всички членове. При липса на кворум събранието се отлага с един час и може да се проведе на същото място и при същия дневен ред.
4559
2. – Управителният съвет на сдружение „Обединен български пчеларски съюз“ – София, на основание чл. 26 от ЗЮЛНЦ свиква годишно отчетно събрание на 16.09.2024 г. (понеделник) от 11,30 ч. в Съюз на запасните офицери на бул. Хр. Ботев № 48 в София, при следния дневен ред: 1. отчетен доклад на управителния съвет; 2. доклад на контролния съвет; 3. програма за дейност; 4. приемане на бюджет 2024 г.; 5. промени в устава. Поканват се всички членове на сдружението да присъстват на събранието. Събранието е законно, ако присъстват повече от половината от всички членове. При липса на кворум събранието се отлага с един час и може да се проведе на същото място и при същия дневен ред.
4560
3. – Управителният съвет на сдружение „Столичен браншови пчеларски съюз“ – София, на основание чл. 26 от ЗЮЛНЦ свиква годишно отчетно събрание на 16.09.2024 г. (понеделник) от 12 ч. в Съюз на запасните офицери на бул. Хр. Ботев № 48 в София, при следния дневен ред: 1. отчетен доклад на управителния съвет; 2. доклад на контролния съвет; 3. програма за дейност; 4. приемане на бюджет 2024 г.; 5. промени в устава. Поканват се всички членове на сдружението да присъстват на събранието. Събранието е законно, ако присъстват повече от половината от всички членове. При липса на кворум събранието се отлага с един час и може да се проведе на същото място и при същия дневен ред.
4561
1. – Управителният съвет на сдружение „Българското медицинско сдружение по хематология“, София, на основание чл. 26 от ЗЮЛНЦ свиква редовно общо събрание на 17.11.2024 г. от 8 ч. на адрес: хотел „Ensana Aquahouse Health Spa Hotel“, к.к. Св. св. Константин и Елена, конферентна зала „Aqua Vista Hall“, при следния дневен ред: 1. приемане на отчет за дейността и финансов отчет на сдружението за 2023 г.; 2. промяна на седалището и адреса на управление на сдружението: Варна, п. к. 9010, бул. Христо Смирненски № 1, УМБАЛ „Света Марина“; 3. изменение на чл. 17, ал. 4 от устава на сдружението, както следва: „Поканата се обнародва в „Държавен вестник“ и се обявява на сайта на сдружението най-малко един месец преди насрочения ден.“; 4. промяна размера на членския внос на 100 лв. за лекари, биолози и други специалисти с висше образование и 40 лв. за медицинските специалисти по здравни грижи; 5. разни. При липса на кворум на основание чл. 27 от ЗЮЛНЦ събранието ще се проведе един час по-късно на същото място и при същия дневен ред.
4529
1. – Управителният съвет на сдружение „Пчеларско дружество „Акация“ – Банкя“ свиква годишно отчетно-изборно събрание на 14.09.2024 г. (събота) от 10 ч. в залата на Туристическия информационен център, ул. Александър Стамболийски № 1, гр. Банкя, при следния дневен ред: 1. отчетен доклад на управителния съвет; 2. доклад на контролния съвет; 3. избор на председател на управителния съвет; 4. избор на управителен съвет; 5. избор на контролен съвет; 6. основни насоки и програма за дейност; 7. приемане на бюджет 2024 г.; 8. промени в устава. Поканват се всички членове на сдружението да присъстват на събранието. Събранието е законно, ако присъстват повече от половината от всички членове. При липса на кворум събранието се отлага с един час и може да се проведе на същото място и при същия дневен ред.
4477
1. – Управителният съвет на сдружение „Всички заедно“, гр. Дупница, на основание чл. 26 от ЗЮЛНЦ и чл. 7.7 от устава свиква общо годишно събрание на членовете на сдружението на 27.08.2024 г. от 17 ч. на адрес: гр. Дупница, ул. Николаевска № 17, ет. 2, при следния дневен ред: 1. отчет за дейността на сдружението за 2023 г.; 2. финансов отчет за 2023 г.; 3. промяна в устава на сдружението, като чл. 7.9 от същия придобива следното съдържание: „Поканата се публикува в Търговския регистър най-малко един месец преди насрочения ден.“; 4. разни. При липса на кворум на основание чл. 27 от ЗЮЛНЦ общото събрание ще се проведе същия ден от 18 ч., на същото място при същия дневен ред.
4517
1. – Управителният съвет на СНЦ „Дружество за приятелство с народите на Русия и ОНД“ – Пловдив, на основание чл. 26 ЗЮЛНЦ и чл. 19 от устава на дружеството свиква общо събрание на членовете на 26.09.2024 г. в 17 ч. в зала „Берьозка“ на ул. Иван Вазов № 25, Пловдив, при следния дневен ред: 1. отчет на управителния съвет за 2023 г.; 2. финансов отчет за 2023 г.; 3. приемане на бюджет за 2024 г.; 4. избор на управителен съвет и председател. При липса на кворум на основание чл. 27 ЗЮЛНЦ общото събрание ще се проведе същия ден в 18 ч., на същото място и при същия дневен ред.
4535
1. – Управителният съвет на Фондация „Димитър Апостолов Ценов“ – Свищов, на основание чл. 26, ал. 1 от ЗЮЛНЦ и чл. 19, ал. 2 от учредителния акт свиква общо събрание на 9.10.2024 г. в 11,30 ч., в Свищов, ул. Ем. Чакъров № 2, при следния дневен ред: 1. приемане на годишен доклад за дейността през 2023 г.; 2. приемане на годишен финансов отчет за 2023 г. и одиторски доклад; 3. приемане на бюджет на фондацията за 2024 г.; 4. избор на регистриран одитор на ГФО за 2024 г.; 5. освобождаване на управителния съвет на фондацията и избор на нов управителен съвет; 6. освобождаване на председателя на фондацията и избор на нов председател; 7. други. При липса на кворум на основание чл. 27 от ЗЮЛНЦ събранието ще се проведе същия ден от 12,30 ч., на същото място и при същия дневен ред.
4516